Bilten Hrvatskog društva za medicinsku informatiku
Bilten Hrvatskog društva za medicinsku informatiku objavljuje znanstvene i stručne članke te druge priloge koji obrađuju širok raspon tema iz područja biomedicinske i zdravstvene informatike, a posebno informacijskih tehnologija u području medicine i zdravstva. Časopis je u dijamantnom otvorenom pristupu.
Hrvatsko društvo za medicinsku informatiku, Rockefellerova 4, Zagreb
Digitalna transformacija i izazovi informacijske sigurnosti u bolničkom poslovanju
Povećanje potreba za različitim specijalističkim medicinskim uslugama, kao i rastuće složenosti medicinskog poslovanja, zahtijeva rješenja koja mogu uštedjeti vrijeme kao npr. definiranje, automatizacija i integracija poslovnih procesa te primjena novih inovativnih rješenja. Intenzivna primjena brojnih informacijskih tehnologija, sve veća umreženost i mobilnost, izlažu bolničko poslovanje rizicima koji proizlaze iz digitalnog okruženja, istovremeno postavljajući nove zahtjeve u pogledu sigurnosti i kontinuiteta poslovanja. Povećava se i digitalni otisak svakog pojedinca, čineći ga ranjivijim na informacijske sigurnosne prijetnje, kojih često nismo dovoljno svjesni. Agilno unaprjeđenje poslovnih procesa u medicinskoj djelatnosti, uz podršku naprednih informacijsko-tehnoloških rješenja, postaje nužnost u današnjem vremenu digitalne transformacije poslovanja. Za potrebe pružanja zdravstvene skrbi bolesnicima stvaraju se, prikupljaju i obrađuju velike količine medicinskih podataka koje je potrebno na odgovarajući način zaštiti od neovlaštene upotrebe. Cilj ovog rada je prikazati kako tehnološki napredak utječe na promjene u bolničkom poslovanju te indirektno na pružanje zdravstvene skrbi bolesnicima. Intenzivno korištenje digitalnih tehnologija je neizbježno povezano i s rizicima koji dolaze iz digitalnog okruženja u kojemu je sve međusobno povezano. U digitalnom okruženju promjene su sve brže i vidljivije, od naprednih digitalnih alata koji su nam dostupni, preko mogućnosti koje pružaju, do izazova digitalne sigurnosti koje sa sobom donose. Zbog svega navedenog, uprave u zdravstvenim ustanovama imaju nove izazove na koje je potrebno odgovoriti kroz odgovorno upravljanje, kako bi organizacije na siguran način postigle svoje ciljeve u kontekstu digitalne transformacije i informacijske sigurnosti.
Autorska prava (c) 2025 Bilten Hrvatskog društva za medicinsku informatiku https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Izvješće s konferencije EFMI Special Topic Conference: Good Evaluation - Better Digital Health
Izvješće o aktivnostima Radne skupine za sekundarnu uporabu zdravstvenih i biomedicinskih podataka (SEKA) u 2025. godini
Inoviranje edukacije: Iskustva sa Sveučilišnoga magistarskoga studija medicinske informatike Heidelberg/Heilbronn
Tko čuva naše tijelo u oblaku? Primarna i sekundarna uporaba zdravstvenih podataka u Hrvatskoj i Europskoj uniji
Digitalna transformacija zdravstva donosi nove mogućnosti, ali i rizike za privatnost i povjerenje građana. Elektronički zdravstveni zapisi (EHR) danas čine temelj modernog sustava zdravstvene skrbi, no njihova primarna i sekundarna uporaba otvaraju složena pitanja o vlasništvu, dostupnosti, etici i zaštiti podataka. Predmet rada odnosi se na analizu pravnih, etičkih i tehničkih aspekata upravljanja zdravstvenim podacima u kontekstu Europskog prostora zdravstvenih podataka (EHDS). Cilj odnosno svrha rada je istražiti spremnost Hrvatske prilagodbi implementacije pravnih i tehničkih aspekata koji proizlaze iz Europskog prostora za zdravstvene podatke. Metodološki okvir rada temelji se na konsenzusnoj konferenciji održanoj u sklopu doktorske disertacije autorice pod naslovom "Zaštita podataka o zdravlju pojedinca u EU". Rad istražuje odnos između prava pacijenata na privatnost i javnog interesa za primarnu i sekundarnu obradu zdravstvenih podataka, s posebnim naglaskom na pravni okvir, etičke dileme i tehničke izazove interoperabilnosti kroz tri tematske cjeline obrađene u okviru konsenzusne konferencije. Zaključno se predlažu smjernice za razvoj uravnoteženog sustava koji će omogućiti korištenje podataka u korist društva, a istodobno očuvati temeljno ljudsko pravo na privatnost.
Umjetna inteligencija kao virtualni zdravstveni asistent: implementacija i potencijal u zdravstvu
Virtualni zdravstveni asistenti (VZA) temeljeni na umjetnoj inteligenciji (UI) donose značajne promjene u pružanju personalizirane zdravstvene skrbi. Integracijom s nosivim uređajima i mobilnim aplikacijama, omogućuju kontinuirano praćenje zdravstvenog stanja pacijenata u stvarnom vremenu. Koristeći napredne algoritme strojnog učenja i obrade prirodnog jezika, VZA pružaju prilagođene preporuke za upravljanje kroničnim bolestima, prevenciju bolesti i optimizaciju zdravstvenih ishoda. Ovi sustavi ne samo da prepoznaju rane znakove zdravstvenih problema, već i smanjuju potrebu za nepotrebnim posjetima liječnicima, čime povećavaju učinkovitost zdravstvene skrbi. Unatoč tehnološkim prednostima, izazovi poput zaštite podataka, sigurnosti sustava i etičkih pitanja ostaju ključni za njihovu širu primjenu. Ovaj rad istražuje potencijal implementacije VZA, analizirajući tehničke izazove, pravne aspekte i primjere njihove uporabe u Hrvatskoj i svijetu. Kroz sinergiju tehnologije i ljudske stručnosti, VZA imaju potencijal transformirati zdravstveni sustav i poboljšati kvalitetu života pacijenata.
Pametni medicinski uređaji i tehnologija interneta stvari: budućnost praćenja zdravstvenih podataka pacijenata
Digitalna transformacija zdravstvenog sustava omogućila je razvoj i primjenu Interneta stvari (IoT), koji povezuje pametne medicinske uređaje i senzore u mreže za prikupljanje, prijenos i analizu zdravstvenih podataka. IoT doprinosi kontinuiranom praćenju pacijenata, personalizaciji skrbi i optimizaciji resursa, uz smanjenje troškova. Ključni izazovi ostaju sigurnost podataka, zaštita privatnosti i interoperabilnost sustava. Proveden je sustavni pregled znanstvene literature u bazama PubMed, Scopus i ScienceDirect za razdoblje 2017. - 2024. godine. Primijenjeni su pojmovi Internet of Things, smart medical devices, health data, data security, interoperability, telemedicine. U analizu je uključeno 22 recenzirana rada, kategorizirana prema temama: a) primjena IoT-uređaja (11 radova), b) sigurnost i privatnost podataka (8 radova), c) interoperabilnost i tehnički izazovi (3 rada). Dodatno su konzultirani relevantni tehnički i regulatorni dokumenti (HL7, FHIR, GDPR). IoT-uređaji omogućuju praćenje vitalnih funkcija u stvarnom vremenu, poboljšavaju upravljanje kroničnim bolestima i smanjuju broj hospitalizacija. Primjeri uključuju senzore za glukozu, pametne narukvice i sustave za daljinsku skrb. Glavne prepreke su fragmentacija sustava, nedostatak standardizacije i kibernetički rizici. Primjena standarda poput HL7 i FHIR te naprednih sigurnosnih protokola povećava interoperabilnost i sigurnost podataka. Tehnologija IoT ima velik potencijal za modernizaciju zdravstvene skrbi, ali njezina puna primjena zahtijeva rješavanje sigurnosnih i tehničkih izazova. Ključni čimbenici su edukacija zdravstvenih djelatnika, regulatorna usklađenost i suradnja svih dionika. Integracija standardiziranih i sigurnih rješenja omogućit će učinkovitiji, dostupniji i kvalitetniji zdravstveni sustav.
Autorska prava (c) 2024 Bilten Hrvatskog društva za medicinsku informatiku https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Izvješće s tribine „(Ne)racionalna upotreba benzodiazepina“
Normizacija informacija i primjene informacijskih i komunikacijskih tehnologija u medicini i zdravstvu
Popis provjere u izjavi TRIPOD+AI (hrvatski prijevod)
Transhumanizam─Prometejeva vatra ili Pandorina posuda?
U ovom se radu prikazuje etimološko-filozofska analiza i kritika transhumanizma. Iznosi se porijeklo pojma te osnovni - kulturni i filozofski - korijeni kao i odrednice transhumanističke misli, koji su doveli do razvoja suvremenog transhumanizma. Ljudska želja za stjecanjem novih sposobnosti kao i postizanje besmrtnosti stara je koliko i čovjek. Autor distingvira smjer u kojem se neminovno razvija današnja tehnologija i znanost u liječenju raznih medicinskih stanja u budućnosti od transhumanističkih nastojanja koja streme poboljšavanju čovjeka i radikalnoj promjeni njegove prirode poništavajući time samu bit čovjeka. Autor raspravlja kako društveni poredak vođen znanošću i tehnologijom kao i perfekcionizmom kao imperativima, u konačnici djeluje dehumanizirajuće i destruirajuće po čovjeka i društvo u cjelini te kako redukcionističko, materijalističko, pozitivističko poimanje čovjeka kakvo je prisutno u transhumanizmu, može voditi u tehnokratsko, totalitarno i distopijsko društvo. Stoga evoluciju znanosti i tehnologije mora pratiti evolucija ljudskoga duha što podrazumijeva visoku razinu etičnosti i promišljanja o mogućim opasnim posljedicama visoko razvijene znanosti i tehnologije.
Teme i trendovi istraživanja u području edukacije iz zdravstvene informatike─osvrt na scijentometrijsku analizu
Izvješće za 2024. o aktivnostima Radne skupine za informacijsku i kibernetičku sigurnost (IKS)
Integracija tehnologije ulančanih blokova (blockchain) u zdravstvene sustave kao nova dimenzija sigurnosti i učinkovitosti
Tehnologija ulančanih blokova (engl. blockchain) predstavlja revolucionarni alat u transformaciji zdravstvenih sustava. Kao distribuirana digitalna knjiga, omogućava sigurnu, transparentnu i decentraliziranu pohranu zdravstvenih podataka. Njegova primjena u zdravstvu obuhvaća širok spektar aktivnosti, uključujući praćenje lanca opskrbe lijekovima, osiguravanje transparentnosti kliničkih ispitivanja, povećanje učinkovitosti sustava zdravstvenog osiguranja te jačanje kontrole pacijenata nad vlastitim podatcima. Decentralizacija omogućava smanjenje rizika od prijevara, poboljšanje interoperabilnosti sustava i ubrzanje administrativnih procesa. Unatoč velikom potencijalu, blockchain se suočava s izazovima poput skalabilnosti, visokih troškova implementacije i složenih regulatornih okvira. Međutim, tehnološke inovacije, poput off-chain-pohrane i globalni napori za harmonizaciju pravnih propisa mogu značajno unaprijediti njegovo usvajanje. Primjena blockchaina posebno je korisna u područjima poput personalizirane medicine i upravljanja pandemijama, gdje omogućava sigurnu razmjenu podataka i veću učinkovitost zdravstvenih intervencija. Ovaj rad analizira ključne primjene blockchaina u zdravstvu, istražuje prednosti i prepreke te predlaže konkretne mjere za buduću implementaciju, uključujući razvoj tehnoloških rješenja, usklađivanje zakonskih propisa i edukaciju zdravstvenih radnika. Blockchain tehnologija nudi značajne mogućnosti za unaprjeđenje sigurnosti podataka, optimizaciju resursa i povećanje povjerenja u zdravstvene sustave, čime može postati ključni alat u modernizaciji globalnog zdravstva.
Second Special Session on Cybersecurity in Healthcare and Medicine (CyHeMe) held in Bol at Brač Island as a part of IEEE SpliTech 2024
Studij biomedicinskog inženjerstva—odgovor Sveučilišta u Zagrebu na rastuću potrebu za stručnjacima u Hrvatskoj i svijetu
Veliki podatci u kardiologiji i kardioepidemiologiji
Voditi digitalnu transformaciju—ključne vještine i pristupi
Zadovoljstvo korisnika te prednosti i nedostaci zdravstvenih informacijskih sustava u Osječko-baranjskoj županiji: anketna studija korisnika u javnom zdravstvenom sustavu
Cilj ovog anketnog istraživanja bio je prikupiti preliminarne podatke o zadovoljstvu korisnika te prednostima i nedostacima zdravstvenih informacijskih sustava u uporabi u javnom zdravstvenom sustavu u Osječko-baranjskoj županiji te uvidjeti kakvo je mišljenje i zadovoljstvo ispitanika u odnosu na teorijske postavke svrhe, prednosti i nedostataka korištenja informacijskih sustava u zdravstvu. Anketirani su korisnici informacijskog sustava na tri razine zaposlenja: liječnici, medicinske sestre/tehničari i administracija. Kada govorimo o rezultatima istraživanja vezanim uz prednosti zdravstvenog informacijskog sustava, svi ispitanici najviše se slažu da je postignut brži pristup pacijentovim podatcima, a najmanje se slažu s tezama da je smanjen broj medicinskih pogrešaka te povećana efikasnost i produktivnost. Međutim, medicinske sestre i tehničari značajno se manje slažu s predloženim tezama o prednostima koje donosi informacijski sustav u zdravstvu. Po pitanju nedostataka informacijskog sustava u zdravstvu, ispitanici srednjih godina značajnije ističu visoke troškove i rizik od kibernetičkih napada. Svi ispitanici iskazuju vrlo dobro zadovoljstvo korištenjem zdravstvenog informacijskog sustava, međutim najlošije ocjenjuju doprinos zdravstvenog informacijskog sustava poboljšanju skrbi za pacijente. Medicinske sestre i tehničari značajno lošije ocjenjuju sva postavljena pitanja, odnosno oni su značajno manje zadovoljni zdravstvenim informacijskim sustavom. Rezultati ukazuju na potrebu kontinuirane edukacije te procesnoga pristupa organizaciji rada, što bi smanjilo opterećenost zdravstvenih djelatnika administrativnim poslovima, posebice medicinskih sestara/tehničara.
Metodologija kognitivnog narativa u procjeni mogućnosti participacije građana u digitalnoj transformaciji zdravstvenog ekosustava
Zdravstvena politika Europske unije usmjerena je na zaštitu i poboljšanje zdravlja građana i u vezi s tim ističe potporu modernizaciji i digitalizaciji zdravstvenih (eko)sustava i infrastrukture. Zdravstveni ekosustav kompleksan je sustav s nizom aktera među kojima treba istaknuti pacijenta odnosno korisnika zdravstvene zaštite kao glavnog aktera zbog kojega dotični sustav postoji. Postavlja se pitanje aktualne mogućnosti participacije korisnika zdravstvene zaštite u unaprjeđivanju zdravlja pojedinca i populacije uz korištenje danas raspoloživih digitalnih tehnologija poput eKartona i informiranja putem mrežnih stranica relevantnih zdravstvenih ustanova. U odgovoru na to pitanje jedan od mogućih pristupa je metodologija kognitivnog narativa uz sudjelovanje glavnih aktera – korisnika zdravstvene zaštite.
Aktivnosti Hrvatskog društva za medicinsku informatiku od studenog 2022. godine do studenog 2023. godine
Hrvatsko društvo za medicinsku informatiku
eKarton i Portal zdravlja u Republici Hrvatskoj
eKarton i Portal zdravlja nadogradnja su Centralnog zdravstvenog informacijskog sustava Republike Hrvatske (CEZIH) koji omogućavaju pohranu i pristup cjelovitim zdravstvenim podatcima pojedinog pacijenta. eKarton je strukturirana zbirka zdravstvenih podataka pacijenta pohranjenih u CEZIH-u. Omogućava bolju koordinaciju zdravstvene skrbi između različitih zdravstvenih ustanova te olakšava dijagnostiku i liječenje pacijenata. Zdravstvenim radnicima omogućuje da u kraće vrijeme donesu kvalitetniju odluku o potrebnoj zdravstvenoj skrbi za određenog pacijenta, a pacijente oslobađa potrebe prikupljanja i prenošenja obimne papirnate medicinske dokumentacije. S druge strane, Portal zdravlja u sustavu e-Građani omogućuje građanima jednostavan pristup njihovim zdravstvenim podatcima putem interneta i mobilne aplikacije. Korisnici mogu pregledavati informacije o propisanim lijekovima, posjetima ambulantnoj skrbi, rezultatima dijagnostičkih testova itd. Transparentnost i kontrola nad pravima pristupa podatcima te korisnost dostupnih funkcionalnosti unutar Portala zdravlja rezultirali su njegovom visokom upotrebom od strane građana od njegove implementacije do danas.
Integracija praćenja preventivnih aktivnosti vezanih uz rano otkrivanje raka vrata maternice u Republici Hrvatskoj
Nacionalni program ranog otkrivanja raka vrata maternice se kao organizirani nacionalni probir provodio od 1. prosinca 2012. godine do 2016. godine (u daljnjem tekstu: Program) Papa-testom kao probirnom metodom. Istovremeno se u Republici Hrvatskoj provodi i oportunistički probir istim testom unazad više desetljeća i provode ga timovi primarne ginekologije. Iako je jedan od ciljeva organiziranog nacionalnog probira ukidanje oportunističkog probira, jedna od privremenih mogućnosti poboljšanja probira je integracija organiziranog nacionalnog probira i oportunističkog probira s obzirom na dostupnost djelatnosti zdravstvene zaštite žena na području cijele države kroz timove primarne ginekologije – do postizanja navedenog cilja. Za navedeno je preduvjet trenutno dostupno kvalitetno informatičko rješenje. Informatički program koji je izgrađen na zajedničkoj platformi za sva tri nacionalna programa ranog otkrivanja raka (dojke, debelog crijeva i vrata maternice) povezan je sa sustavima CEZIH i ZOROH koji su važan izvor podataka o osobama, a trenutno je u potpunosti funkcionalan s definiranim poslovnim procesima napisanim u protokolima za pojedini program. Nacionalni program provodi se na način da se pisanim pozivom pozivaju sve žene u dobi od 25 do 64 godine uz interval probira od 3 godine od strane županijskih zavoda za javno zdravstvo, s time da su (osnovom baze računa HZZO-a) privremeno odgođene žene koje su napravile Papa-test unutar sustava javnog zdravstva u zadnjih godinu dana. Uz poziv se dostavlja i ime izabranog ginekologa, te u slučaju da je žena neopredijeljena, tri najbliža ginekologa koja mogu primati pacijentice. Žena se s pozivom (koji sadrži i kupovnice) javlja ginekologu, uzme se uzorak i pošalje u citološki laboratorij te se nalaz, putem novog sustava, dostavlja nadležnom ginekologu. ... Integracijom provedbe povećala bi se odgovornost ginekologa kojima je ovo jedna od osnovnih preventivnih aktivnosti te bi se dodatno potaknule neopredijeljene žene da izaberu ginekologa čime bi se osigurala pokrivenost što većeg postotka populacije žena primarnom ginekologijom.
Evaluacija uspješnosti kampanja na društvenim mrežama s osvrtom na kampanju povodom Mjeseca svjesnosti o raku debelog crijeva
Društvene mreže ključno su sredstvo komunikacije, s Facebookom kao vodećom platformom. Osim za održavanje kontakta i razonodu, mnogi društvene mreže koriste za informiranje, između ostalog i o zdravstvenim pitanjima. Hrvatski zavod za javno zdravstvo društvene mreže koristi kao učinkoviti kanal za komunikaciju s javnosti, a primjer je kampanja provedena 2023. godine povodom Mjeseca svjesnosti o raku debelog crijeva. Za procjenu kvalitete kampanja na društvenim mrežama važno je pratiti kvantitativne parametre, u čemu mogu pomoći alati poput CDC-ova Indeksa jasne komunikacije. Kampanja 2023. godine, unatoč manjem dosegu u odnosu na 2022. godinu, imala je iznadprosječno dobar angažman, ali taj rezultat nije moguće dovesti u vezu s rezultatom na Indeksu jasne komunikacije niti iznosom utrošenim na promociju objave.
Statističke analize i metode u objavljenoj literaturi: SAMPL smjernice (hrvatski prijevod)
Nema dostupnog sažetka. Originalno objavljeno kao: Lang T, Altman D. Basic statistical reporting for articles published in clinical medical journals: the SAMPL Guidelines. U: Smart P, Maisonneuve H, Polderman A (urednici). Science Editors' Handbook, European Association of Science Editors, 2013. Prevedeno i objavljeno uz ljubazno dopuštenje.