(untitled) (Časopis za suvremenu povijest, 2020)
Uvođenje mjesnih zajednica kao samoupravnih jedinica unutar općine bilo je oblik jačanja društvenoga samoupravljanja i socijalističke izravne demokracije u Jugoslaviji te, prema marksističkoj teoriji, dio procesa odumiranja države. Začetke donosi Ustav iz 1963., no tek Ustavom iz 1974. mjesne su zajednice postale obavezan oblik samoupravnoga organiziranja građana. Zamišljene kao svojevrsne proširene obitelji, umnogome su ovisile o inicijativi odozdo i djelovanju aktivista. Rad donosi teorijske pretpostavke i praktične aspekte aktivističkoga djelovanja u mjesnim zajednicama u raznim dijelovima Jugoslavije, a na temelju analize uspostavljaju se karakteristični tipovi aktivista koji su određeni generacijskim, klasnim i interesnim odnosima. Podaci se ponajviše crpe iz onodobne literature, specijaliziranoga lista Mjesna zajednica i arhivskoga gradiva.