(untitled) (Časopis za suvremenu povijest, 2018)
Romsko stanovništvo živjelo je u Bošnjacima od kraja XVIII. stoljeća, a do početka Drugoga svjetskog rata većinom je živjelo sjedilačkim načinom života, baveći se raznim obrtima (obradom metala i drva), trgovinom (konjima), poljoprivredom i manjim poslovima u seljačkim kućanstvima. Osnivanjem Nezavisne Države Hrvatske ustaške su vlasti započele s politikom rasnih progona, na čijem su udaru bili i Romi. Vrhunac represije ustaških vlasti prema Romima dogodio se u svibnju 1942., kada su politička, vojna i policijska tijela dobila zadatak deportirati Rome iz svih područja Nezavisne Države Hrvatske u jasenovački koncentracijski logor, gdje je većina njih bila mučena i/ili ubijena. Takva politika ustaških vlasti doprla je i do općinskih vlasti u Bošnjacima, koje su ubrzo deportirale Rome sa svojega područja u jasenovački logor. Istraživanje ovoga rada usmjereno je na analizu progona Roma u Bošnjacima, i to ponajprije na temelju dostupnih arhivskih podataka, relevantne literature te zabilježenih svjedočanstava preživjelih neroma i Roma.