(untitled) (Časopis za suvremenu povijest, 2018)
Iseljenički muzej u Zagrebu (1933. – 1940.) ima veoma važnu ulogu za povijest hrvatskoga, ali i jugoslavenskoga iseljeništva te za povijest hrvatske kulture. Muzej je bio jedinstvena ustanova koja je prikupljala građu vezanu uz povijest iseljeništva s područja Kraljevine Jugoslavije, među kojima je bio razmjerno najveći udio hrvatskih iseljenika. Svojevremeno je bio i jedna od dviju u čitavome svijetu postojećih ustanova koje su prikupljale građu isključivo o iseljeništvu. U kratkome razdoblju postojanja prikupio je veliku količinu građe, od čega najviše raznovrsnih tiskovina (časopisa i novina, knjiga i brošura, letaka, plakata, pravila i sl.), ali i isječaka iz tiska, fotografija, osobnih i drugih dokumenata iseljenika i iseljeničkih organizacija te raznih predmeta. Rad Muzeja istražen je na temelju arhivskoga gradiva iz Hrvatskoga državnog arhiva, što je dopunjeno uvidom u iseljenička glasila Novi iseljenik i Hrvatski iseljenik te Iseljenički muzej, koji je izlazio kao prilog tih glasila.