(untitled) (Časopis za suvremenu povijest, 2017)
Krajem XIX. i početkom XX. stoljeća prostor Hrvatskoga primorja i Podgorja obilježen je snažnim razvojem parobrodarstva kao nove, ključne grane razvoja dviju velikih sjevernojadranskih luka – Rijeke i Senja. Dok pomorska i gospodarska važnost Senja vidljivo opada, Rijeka, kao ključna mađarska luka, počinje ekonomski dominirati prostorom podno Velebita. Riječka parobrodarska društva, u čijim upravnim vijećima sjede hrvatski veleposjednici i trgovci, nastoje izgurati tradicionalno jaka pomorska društva iz Senja. Pomorski trgovački rat postupno je prešao i na burnu političku pozornicu s početka XX. stoljeća te tako postao još jedan u nizu elemenata za sukob Frankove Čiste stranke prava i Supilove politike “novoga kursa”. Sukobe su dodatno potpirivale ondašnje stranačke tiskovine, riječki Novi list i gospićki Hrvat. Ovaj rad kronološki prati uzroke, tijek i posljedice otvorenoga sukoba dviju političkih i ekonomskih struja. Rad stavlja naglasak i na djelovanje parobrodarskih društava, važnih ekonomskih subjekata u razvoju Hrvatskoga primorja i podvelebitskoga kraja.