(untitled) (Historijski zbornik, 2023)
Postavljanje dvojezičnih grbova u Zagrebu u kolovozu 1883. i njihovo kasnije uklanjanje događaji su koji su izazvali golemo nezadovoljstvo u Hrvatskoj i još više okrenuli Hrvate protiv Mađara. Prethodili su kasnijim zbivanjima koja su dovela do konačnog raskida hrvatsko-ugarske državne zajednice. Narodni pokret iz 1883. godine neizostavni je segment hrvatske povijesti, koji je svoj nastavak dobio 1903. godine, kada su opetovano izbili sukobi i prosvjedi protiv Budimpešte i njoj lojalnih hrvatskih vlasti. U ovom radu analiziramo raspravu u Ugarskom (središnjem, zajedničkom) saboru i donošenje saborske odluke o skidanju ploča s dvojezičnim natpisima i o postavljanju „nijemih ploča“. Obrazlažu se razlozi za postavljanje mađarskih grbova u Hrvatskoj i za njihovo skidanje, ali i motivi koji su naveli ugarsku vladu da se za potvrdu svojih poteza naknadno obrati Ugarskom saboru. Na temelju arhivskog materijala daje se uvid u tijek saborske rasprave (od 2. do 12. listopada 1883.), način donošenja odluke i stajalište oporbe o „hrvatskom pitanju“.