(untitled) (Historijski zbornik, 2024)
Valovi epidemije kuge značajno su obilježili politički i gospodarski razvoj Europe tijekom čitavog 14. stoljeća. Dubrovnik kao važna sredozemna luka nije mogao izbjeći takvim tendencijama. U dosadašnjoj historiografiji dosta se je raspravljalo o važnosti Dubrovnika za razvoj javnozdravstvenih mjera no pitanje izravnog utjecaja epidemija kuge na dubrovačko gospodarstvo nije detaljnije istraživano. Sačuvano arhivsko gradivo sugerira da kužne epidemije nisu zaustavile gospodarsku aktivnost Grada, a uspješna implementacija karantene i javnozdravstvenih mjera omogućavala je gotovo nesmetanu cirkulaciju ljudi i roba istovremeno štiteći Dubrovnik od najvećih naleta epidemija u 14. stoljeću. U ovom kratkom prilogu, autor ocrtava raznolikost sačuvanog arhivskog gradiva te mogućnosti i metodološke pristupe istraživanja gospodarskih aktivnosti njihova dosega i fluktuacije pod utjecajem epidemija tijekom 14. stoljeća.