(untitled) (Povijesni prilozi (Historical Contributions), 2024)
Autor analizira pravni okvir za različite slučajeve oduzimanja imovine koji su se dogodili tijekom vojnog postupanja protiv Zrinskog i Frankopana te vezano uz opću konfiskaciju njihove imovine u kontekstu zločina uvrede veličanstva (crimen laese Maiestatis) za koji su bili optuženi te naposljetku i osuđeni. Središnji problem vezan je uz okolnost da je konfiskacija najprije bila određena u carskoj proskripciji, tj. kraljevskom proglasu protiv Zrinskog i njegovih suradnika krajem ožujka 1670. g. te da je uskoro bila i provedena, a da se ujedno tražila i u postupku protiv njih (studeni 1670. g. - travanj 1671. g.) te naposljetku bila i određena u presudi. U tom smislu kao pravni problem ističe se pitanje kada točno nastupa pravni učinak konfiskacije kod zločina uvrede veličanstva u rimskoj pravnoj tradiciji, već samim počinjenjem djela ili tek donošenjem presude. U analizi se najprije na temelju postojećih izvora iznosi kronologija najvažnijih događaja vezanih uz oduzimanje imovine. Zatim se prostor posvećuje argumentaciji obrane i optužbe u postupku protiv Zrinskog i Frankopana u odgovarajućim procesnim spisima. Posebna pažnja daje se problemu pravne osnove za konfiskaciju, te se analizira konfiskacija imovine u kontekstu zločina uvrede veličanstva u rimskom pravu i rimskoj pravnoj tradiciji (posebno u kontekstu prava primjenjivog u postupku protiv Zrinskog i Frankopana). S druge strane, analizira se i problematika pravnog uređenja oduzimanja imovine pobunjenicima u okviru tada važećeg prava naroda (ius gentium). Naposljetku se razlažu mogući uzroci kumuliranja pravnih osnova konfiskacije imovine u ovom slučaju.