(untitled) (Revija za sociologiju, 2022)
U ovoj autoetnografskoj studiji razmatra se način na koji diskriminacija i predrasude stoje u opreci prema akademskom meritokratskom sustavu. U Švedskoj, koja je jedna od najravnopravnijih zemalja na svijetu, protivljenje ravnopravnosti spolova i predrasude prema strancima skrivene su iza organizacijskih procesa i procesa donošenja odluka. U početnom dijelu rada opisuje se kako je proces zapošljavanja profesora zaobišao meritokratski sustav u kojem bi akademske kvalifikacije i obrazovni rezultati trebali imati najveću ulogu u procesu napredovanja akademskog osoblja. U centralnom dijelu rada analizira se kako se tobožnja meritokracija izokreće i manipulira unutar sveučilišnih konteksta i kako se osobne karakteristike poput “temperamenta” autorice iskorištavaju kako bi joj onemogućili ulazak na željena vrata akademskih odjela. Traumatska iskustva zapošljavanja na švedskom sveučilištu, povezana s prijašnjim iskustvima rata u Bosni i Hercegovini, pridonose boljem razumijevanju individualnog narativa i društvenog konteksta Švedske. Rad je doprinos promišljanju i teorijskoj analizi osobnog iskustva kroz povezivanje rodnoteorijske, interkulturne te socijalno-psihološke perspektive.