Revija za sociologiju Službeni časopis Hrvatskog sociološkog društva. Izlazi od 1971 Časopis dijamantnoga otvorenoga pristupa (besplatan pristup i besplatna objava članaka; indeksiran u databazama DOAJ i Sherpa Romeo), omogućava predaju radova u slobodnom formatu. Revija za sociologiju objavljuje teorijske, empirijske i metodološke priloge od općeg interesa za sociologiju i srodne discipline, s posebnim naglaskom na radove koji doprinose boljem razumijevanju tema relevantnih za kontekst Hrvatske, regije zapadnog Balkana, te općenito centralne i istočne Europe. Časopis je također otvoren zaprimanju prijedloga tematskih brojeva. Prihvaćeni prilozi zadovoljavaju standarde akademske relevantnosti i znanstvene izvrsnosti, koji su potvrđeni dvjema pozitivnim anonimnim recenzijama. Časopis također objavljuje prikaze knjiga i konferencija, kao i kraće eseje / kritičke rasprave / edukativne ili popularizacijske tekstove u sekciji "Forum". Prilozi se objavljuju na hrvatskom ili engleskom jeziku, a po posebnoj odluci uredništva i na drugim jezicima. Časopis izlazi tri puta godišnje. Revija za sociologiju podržava prakse otvorene znanosti, u skladu s epistemološkim specifičnostima raznovrsnih metodoloških pristupa. Izdavač: Hrvatsko sociološko društve (HSD), 10000 Zagreb, Hrvatska
Hrvatsko sociološko društvo / Croatian Sociological Association
Autori priloga objavljenih u časopisu zadržavaju autorsko pravo, uključujući i pravo na copyright. Pristankom na objavljivanje autori daju časopisu pravo prvog objavljivanja u tiskanom te elektroničkom obliku. Revija za sociologiju je časopis otvorenoga pristupa. U skladu s definicijom otvorenog pristupa BOAI-a, korisnicima je pristup cjelokupnom sadržaju slobodan i besplatan. Korisnici mogu čitati, pohranjivati, kopirati, distribuirati, ispisivati, pretraživati i vezivati cijele tekstove članaka u ovom časopisu ne tražeći prethodno dopuštenje izdavača ili autora. Revija za sociologiju primjenjuje CC BY licencu.
Autorska prava (c) 2025 Toni Popović http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Jasna Kovačević, Zilka Spahić-Šiljak. Cijena nečiste krvi: Kulturni i ekonomski aspekti menstruacije u Bosni i Hercegovini
Autorska prava (c) 2025 Ana Marija Sikirić Simčić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Istraživanje društvenih pokreta u Jugoistočnoj Europi: sustavni pregled literature
Društveni pokreti i s njima povezani fenomeni sve su češća tema društvenih istraživanja u Jugoistočnoj Europi. S obzirom na brzorastuću regionalnu literaturu o toj temi pojavljuje se potreba za razumijevanjem njezinih ključnih karakteristika i istraživačkih trendova. Ovaj članak donosi rezultate sustavnog pregleda literature o društvenim pokretima u deset zemalja Jugoistočne Europe na temelju analize 254 znanstvena rada iz baze Scopus. Analizira se nekoliko karakteristika radova: pokrivenost zemalja regije, najčešće korištene metode, najzastupljenije teme, prisutnost autora/ica i koncepata iz studija društvenih pokreta, izbor slučajeva te vrste komparativnog istraživanja. Tri su glavna uvida ovog rada. Prvo, istraživanja društvenih pokreta u Jugoistočnoj Europi sve se intenzivnije razvijaju u proteklih desetak godina, no uz neravnomjerno pokrivanje slučajeva iz različitih zemalja regije. Drugo, u istraživanjima prevladava dizajn studije jednog slučaja te su najčešće korištene kvalitativne metode, a među njima se posebno ističe polustrukturirani ili nestrukturirani intervju. Treće, istraživačka agenda usmjerena je ponajprije na masovne prosvjedne valove te se relativno rijetko bavi istraživanjem desne mobilizacije. Uzevši u obzir spomenute uvide, u radu se zaključuje kako unutar regionalne literature postoji prostor za iskorake kojima bi se mogla povećati akademska, ali i opća relevantnost istraživanja društvenih pokreta.
Autorska prava (c) 2025 Karlo Kralj http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Huw D. Jones. Transnational European Cinema: Representation, Audiences, Identity
Autorska prava (c) 2025 Lucija Gegić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Evolucionizam i antirealizam u Lelasovoj teoriji znanosti
U radu se razmatra način na koji je Srđan Lelas (1939.-2003.), kao jedan od prvih hrvatskih filozofa znanosti, iz evolucijskih razmatranja nastojao izvesti specifičnu verziju znanstvenog antirealizma. Dok zastupnici znanstvenog realizma smatraju da se znanstvene teorije odnose na objektivno postojeći svijet i mogu donositi istinite opise toga svijeta, zastupnici antirealizma smatraju da tvrdnje o objektivnom postojanju barem nekih dijelova toga svijeta nisu uvijek neutralne s obzirom na teoriju i da je umjesto o istinitosti znanstvenih teorija bolje govoriti o njihovoj teorijskoj korisnosti i sposobnosti predviđanja. Lelas antirealističko stajalište formulira kao tezu o neinstrumentalnosti spoznajnog subjekta (udio subjekta kao specifičnog spoznajnog oruđa neuklonjiv je iz bilo kojeg spoznajnog postignuća) i smatra da za to pronalazi potporu u “modernom darvinizmu” R. Lewontina, prema kojemu je organizam jedan od središnjih i neuklonjivih čimbenika evolucije i evolucijskih objašnjenja. U radu se kritički razmatra Lelasovo povlačenje paralele između antirealizma i ideje o organizmu kao neuklonjivom čimbeniku evolucije. Pokazuje se da ta paralela povlači sa sobom više problema koje Lelas nije do kraja domislio: problem genetičke pogreške, problem nekonzistentnosti sa standardnim shvaćanjem bioloških funkcija u filozofiji biologije i problem neuzimanja u obzir teorija o jedinicama prirodne selekcije koje odbacuju središnju ulogu organizma. U zaključku se ukratko rekapituliraju glavna razmatranja rada i daje jedna okvirna procjena Lelasove filozofije znanosti.
Autorska prava (c) 2025 Tomislav Bracanović http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Primjena analitičke triangulacije u narativnom istraživanju međunarodnih kružnih radnih migracija
Iako je korištenje triangulacije u sociologiji uobičajeno, njezina je primjena u kvalitativnim istraživanjima manje zastupljena, često zbog percepcije da triangulacija služi isključivo kao alat za osiguravanje valjanosti. Ovaj rad pridonosi raspravama o analitičkoj triangulaciji u kvalitativnim istraživanjima, koja omogućava uvide o istraživanom fenomenu iz različitih perspektiva s ciljem upotpunjenja razumijevanja fenomena. U radu se predstavljaju teorijska i metodološka utemeljenja triangulacije i upotreba dvaju različitih analitičkih pristupa na istim podacima, s primjerima iz narativnog istraživanja o kružnim radnim migracijama žena. Cilj provedenog istraživanja bio je razumjeti elemente radno-migracijskih iskustava migrantkinja koji omogućavaju i podržavaju ostvarenje ciklusa međunarodnih kružnih radnih migracija. Provedeno je 25 narativnih intervjua s migrantkinjama iz Slavonije zaposlenima u sektorima njege u privatnom kućanstvu, poljoprivrede i turizma u Italiji, Austriji i Njemačkoj. Iskustvo ciklusa kružnih migracija razmatra se u dva aspekta: prvo, kroz ostvarenje redovitih ciklusa migracije, koji su analizirani kodiranjem svih intervjua, a zatim kroz ključnu situaciju neuobičajenog prekida migracije, nakon kojeg slijedi nastavak migracije. Drugi aspekt analiziran je metodom rekonstrukcije priče iz narativa sugovornica koje su doživjele takve prekide u migracijskim ciklusima. Rezultati kodiranja pokazuju da se kućanske obveze samo privremeno preraspoređuju tijekom ciklusa izbivanja migrantkinje iz vlastitog kućanstva, ali dugoročno ustraju u uobičajenom obliku. Vinjete prikazuju strategije reorganizacije kućanskih obveza uključujući i prijelomni trenutak u kojima ženska uloga skrbnice postaje nezaobilazna, što dovodi do obiteljske odluke o prekidu radne migracije. Na primjeru se pokazuje kako analitička triangulacija tih rezultata omogućava bogatije razumijevanje ispreplitanja elemenata rodne i ekonomske dimenzije koje o(ne)mogućavaju cikluse kružnih migracija žena.
Autorska prava (c) 2025 Marija Šarić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
De Silva S, Pendergast D, Klopper C (2023). How Organisational Change Influences Academic Work: The Academic Predicament Model for a Conducive Work Environment. Routledge
Autorska prava (c) 2024 Marita Grubišić-Čabo http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Društveni i osobni aspekti stigmatizacije zbog menstruacije – uloga otkrivenosti menstrualnog statusa u studentskoj populaciji
Iako je menstruacija prirodna pojava i pokazatelj zdravlja i plodnosti, često biva popraćena različitim oblicima stigmatizacije. Rad prikazuje rezultate istraživanja osobne i percipirane stigmatizacije zbog menstruacije među studentima i studenticama Sveučilišta u Zagrebu. Stigmatizacija zbog menstruacije mjerena je tehnikom vinjeta. Podaci su prikupljeni 2022. godine metodom ankete u sklopu projekta UNIZG Ciklus. Na uzorku od 1449 studentica i studenata utvrđena je statistički značajna razlika u razinama stigmatizacije, ovisno o otkrivenosti menstrualnog statusa, kako na osobnoj, tako i na društvenoj razini. Rezultati su pokazali da je stigmatizacija izraženija kad je menstrualni status protagonistice otkriven, pri čemu se osobna stigmatizacija značajno povećava u usporedbi s neotkrivenim statusom. Percipirana društvena stigmatizacija još je snažnija kad je menstrualni status otkriven, a dodatno se pojačava kad je ljutnja protagonistice pripisana hormonalnim promjenama. Utvrđena je i slaba pozitivna povezanost između osobne i percipirane društvene stigmatizacije, nešto izraženija kad menstrualni status nije otkriven. Rezultati potvrđuju hipoteze o jačoj stigmatizaciji kad je menstrualni status otkriven i povezanosti između osobne i društvene stigmatizacije. Istraživanje je doprinosliteraturi kroz inovativan metodološki pristup i rezultate koji upućuju na potrebu za promjenom društvenog diskursa i poticanje otvorenog razgovora o menstruaciji.
Autorska prava (c) 2024 Ksenija Klasnić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Razlike u opremljenosti socijalističkih i post-socijalističkih stambenih naselja u Hrvatskoj i Sloveniji
Studija analizira razlike u zadovoljstvu kvalitetom opremljenosti socijalističkih (starih) i postsocijalističkih (novih) velikih stambenih naselja u Hrvatskoj i Sloveniji. Anketno istraživanje provedeno je 2022. godine na ukupnom uzorku od 2193 sudionika iz četiriju najvećih gradova u Hrvatskoj (Zagreb, Split, Rijeka i Osijek) i dvaju najvećih gradova u Sloveniji (Ljubljana i Maribor). Zadovoljstvo opremljenošću naselja procijenjeno je prema aspektima dostupnosti primarnih i sekundarnih usluga i sadržaja kao i prema općem zadovoljstvu naseljem. Stanovnici su općenito bili zadovoljni svim ključnim aspektima stambenih naselja, bez obzira na državu ili vrstu naselja. Rezultati su također pokazali općenito viši urbanistički standard u objema vrstama naselja u Sloveniji u usporedbi s onima u Hrvatskoj. Nadalje, pokazatelji zadovoljstva opremljenošću naselja općenito su bili u niskim korelacijama s individualnim karakteristikama stanara – spolom, dobi, stambenim statusom i duljinom stanovanja u naselju. U skladu s početnom pretpostavkom, socijalistička stambena naselja općenito nisu bila lošije ocijenjena od naselja iz postsocijalističkog perioda.
socijalistička i postsocijalistička stambena naselja
zadovoljstvo primarnom i sekundarnom opremljenošću naselja
komparativna analiza Hrvatske i Slovenije
Autorska prava (c) 2024 Anđelina Svirčić Gotovac, Ratko Đokić, Boštjan Kerbler http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Uređenje doma, estetika i identitet: Istraživanje značenja u kulturi stanovanja
Duboko ukorijenjen u osobnom i društvenom identitetu, dom je u posljednja dva desetljeća postao sve dinamičnije područje istraživanja unutar društvenih i humanističkih znanosti. Koncept doma često služi kao platforma za razumijevanje složenih društvenih odnosa između pojedinaca i grupa te otkriva značenja koja proizlaze iz interakcije s materijalnom kulturom. U ovom radu koristimo podatke dobivene metodom intervjua kako bismo saznali koliko naši ispitanici – mlađi sredovječni stručnjaci srednje klase – cijene estetsku dimenziju svog doma i koja joj značenja pridaju. Analiza narativa o estetici, ukusu i procesima povezanim s donošenjem odluka omogućila je uvid u to kako su određeni stavovi povezani s različitim dimenzijama identiteta naših sudionika. Rezultati su pokazali da je kroz oblikovanje vizualnog identiteta prostora moguće artikulirati različite aspekte osobnih i kolektivnih identiteta. Iako dobiveni podaci pokazuju kako ukus i stav prema estetici funkcioniraju kao naslijeđeni kulturni kapital, također otkrivaju kako drugi kulturni utjecaji u složenom postmodernom potrošačkom kontekstu oblikuju stavove i ukuse izvan izravno naslijeđenih vrijednosti.
Autorska prava (c) 2024 Rašeljka Krnić, Sara Ursić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Goran Đurđević i Suzana Marjanić (ed.) Ecofeminism on the Edge: Theory and Practice
Autorska prava (c) 2024 Darija Ivošević http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorska prava (c) 2024 Rade Kalanj http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Adriana Zaharijević: Judith Butler and Politics
Autorska prava (c) 2024 Marija Antić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Rekonstruiranje identifikacija s mjestom podrijetla u postmigrantskim zajednicama – slučaj Donje Šleske, sedamdeset godina nakon migracije
Usred premještanja granica nakon Drugoga svjetskog rata, u Donju Šlesku naselili su se ljudi različitih nacionalnih, etničkih i regionalnih grupa, iako je Poljska u propagandi sve do političke transformacije 1989. godine prikazivana kao monoetnička država. Ovaj članak ispituje današnje tipove identifikacije vezane uz mjesto podrijetla najstarijih stanovnika Donje Šleske: osoba koje su preseljene s područja današnje Bjelorusije i Ukrajine, reemigranata iz Bosne i Francuske, doseljenika iz različitih dijelova središnje Poljske te deportiranih iz Rusije i Kazahstana. Potom se raspravlja o prisutnosti tih identifikacija u suvremenoj javnoj sferi. Rezultati članka temelje se na računalno potpomognutoj kvalitativnoj analizi dubinskih i biografski orijentiranih intervjua. Pokazuju kako je društvena rekonstrukcija identifikacija s mjestom podrijetla postala institucionalizirana i ispituje tretman odabranih nekada poljskih regionalnih ili migracijskih grupa kao zasebnih etničkih grupa u multikulturalnom društvu. Rad pokazuje posebnost doseljenika iz središnje Poljske u odnosu na druge kategorije u smislu definiranja njihovih veza s mjestom odakle dolaze i njihove vidljivosti u javnom prostoru.
Autorska prava (c) 2024 Jacek Kubera http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Midterm Conference of the European Sociological Association Sexuality Research Network: 'Making a Difference: the Hope and Promise of Sexuality Studies'
Prikaz konferencije: Midterm Conference of the European Sociological Association Sexuality Research Network: 'Making a Difference: the Hope and Promise of Sexuality Studies' (Zagreb, 28. i 29. rujna 2023.)
Konferencija Europske sociološke asocijacije
Autorska prava (c) 2024 Marijan Jurić-Kaćunić, Lana Katarina Franović, Anđela Jelača http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Osporavanje reproduktivnih prava žena pravnom mobilizacijom antirodnog pokreta u Republici Hrvatskoj
Unatoč političkim i aktivističkim rezultatima feminističkog pokreta koji su doveli do priznavanja seksualnih i reproduktivnih prava kao ljudskih prava u drugom dijelu 20. stoljeća, danas diljem svijeta svjedočimo derogiranju već stečenih prava žena, kao i uskraćivanju i otežavanju (reproduktivnog) samoodređenja žena i parova. Ovaj rad istražuje na koji se način taktika pravne mobilizacije i unutarinstitucionalno djelovanje, kojim se antirodni pokret u Hrvatskoj služi za promicanje uskraćivanja reproduktivnih prava žena, koriste za osporavanje i ograničavanje prava žena. Naime, znanstvena je literatura utvrdila transnacionalni karakter antirodnog pokreta i identificirala podudarne taktike u mnogobrojnim državama, a jedna od taktika je pravna mobilizacija. Korištenjem kritičke analize diskursa prikazano je na koji način hrvatski antirodni pokret koristi pravnu mobilizaciju tako što unutarinstitucionalno djeluje pokretanjem postupaka za ocjenu suglasnosti propisa s Ustavom, a istovremeno i izvaninstitucionalno poduzima niz aktivnosti, poput okupljanja i prosvjeda, kojima nastoji ograničiti seksualna i reproduktivna prava žena. Rezultati pokazuju da hrvatski antirodni pokret u korpusu analiziranih tekstova djeluje u kontekstu triju temeljnih diskurzivnih okvira: zaštite svjetonazora većine postignutog oblikovanjem scenarija prijetnje, diskreditiranja prava na prekid trudnoće tako što se to pravo prikazuje kao nasljeđe prethodnoga socijalističkog političkog sustava bivše Jugoslavije i prijetnje “rodnom ideologijom”.
Autorska prava (c) 2024 Antonija Petričušić, Danica Delić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Upotreba foto-elicitacije u sociologiji: kontekstualizacija siromaštva i društvene isključenosti
U sociološkim istraživanjima fotografija se najčešće koristi kao dopuna iznetih podataka, a znatno ređe kao tehnika prikupljanja podataka. Fokus ovog rada upravo je na upotrebi fotografije u istraživanju rodnog aspekta siromaštva u ruralnim područjima Srbije. Primenom foto-elicitacije prikupljeni su podaci u terenskom istraživanju tokom 2015. godine u Srbiji, koji podrazumevaju fotografije čije su autorke devojke i žene korisnice usluga socijalne zaštite, njihove beleške o motivima i tumačenju značenja načinjenih fotografija, kao i transkripti intervjua realizovani s fotografkinjama mesec dana nakon fotografisanja. Istraživanje je pokazalo da fotografija kao medijum povezuje emocionalne doživljaje siromaštva akterki istraživanja i činjenične uslove njihovog života u materijalnoj deprivaciji i izolaciji te pruža mogućnost artikulisanja heterogenih značenja siromaštva. Heterogenost značenja siromaštva očitava se kroz specifičnosti društvenih kategorija kojima pripadaju sagovornice u ovom istraživanju, poput recimo osoba sa invaliditetom. Na osnovu nalaza ovog istraživanja, upotreba foto-elicitacije pokazuje se kao posebno značajan metod u sociološkim studijama koje uključuju otkrivanje subjektivnih značenja i iskustava specifičnih skupina stanovništva, kao što su devojke i žene koje žive u siromaštvu u ruralnim područjima Srbije.
Autorska prava (c) 2024 Sanja Bojanić, Jelena Ćeriman, Sara Nikolić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
“Dosta toga sam prošla… više loših stvari nego dobrih u životu” – ženski putevi u beskućništvo u hrvatskom kontekstu
U radu se detaljno analiziraju životi i iskustva žena koje doživljavaju beskućništvo s posebnim osvrtom na njihove “puteve” u beskućništvo i “prekretnice” koje su do njega dovele. Istraživanje se temelji na kvalitativnim materijalima prikupljenim u sklopu CSRP projekta Exploring Homelessness and Pathways to Social Inclusion: A Comparative Study of Contexts and Challenges in Swiss and Croatian Cities (br. IZHRZO_180631/1), a oslanja se na etnografski terenski rad, promatranje sa sudjelovanjem te polustrukturirane i walkalong intervjue provedene sa ženama u beskućništvu u dvama hrvatskim gradovima. Na holistički način, osim objašnjenja samih sudionica, ovo istraživanje analizira i njihove biografije kako bi se vidjelo na koji su način različiti izazovi proželi njihove živote i u nekom trenutku doveli do beskućništva. U radu se prikazuju tri studije slučaja, kojima se pruža detaljan uvid u složenu kombinaciju okolnosti, iskustava i događaja koji odvode žene u beskućništvo. Pokazuje se heterogenost njihovih “puteva” te kako interakcija individualnih izazova i strukturalnih čimbenika u hrvatskom kontekstu može dovesti do ekstremnih oblika beskućništva. Konačno, ovaj članak pokazuje da napori za rješavanje i sprečavanje beskućništva zahtijevaju mnogo detaljnije i nijansiranije razumijevanje temeljnih problema, potreba, ranjivosti i procesa koji u međusobnom djelovanju kulminiraju u iskustvu beskućništva.
etnografija ženskih puteva u beskućništvo
Autorska prava (c) 2024 Paula Greiner, Lynette Šikić-Mićanović http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Biti medijski pismen u Hrvatskoj: karakteristike i odabrane dimenzije medijske pismenosti kao društvene prakse
U ovom se radu koriste teorije društvene prakse, nove studije pismenosti i kritike medijske pismenosti. Medijska pismenost omogućuje građanima sudjelovanje u društvu putem tradicionalnih i digitalnih medija. Primjenom odabranih dimenzija postojećih instrumenata kao što su News media literacy scale i Internet skills survey te originalno razvijenih čestica, medijsku pismenost promatramo kao društvenu praksu kritičkog mišljenja, proizvodnje sadržaja i dimenzije tehničkih vještina. Tri su dimenzije dalje operacionalizirane u aditivne ljestvice kritičke percepcije tradicionalnih medija (KPTM), kritičke percepcije digitalnih alata (KPDA), društvene uključivosti u medijima (DUM), proizvodnje sadržaja (PS) i vještina pretraživanja internetskih informacija (PII). Rezultati istraživanja provedenog na uzorku odraslih hrvatskih građana (n=1033) reprezentativnih za spol, dob, regiju i obrazovanje pokazuju da je dob glavni prediktor za sve ljestvice. Odnos između ljestvica pokazuje pozitivnu korelaciju između KPTM-a, KPDA-a i DUM-a. U isto vrijeme, KPTM, KPDA i DUM u negativnoj su korelaciji s PII-jem. Oni manje vješti u internetskom pretraživanju manje su kritični prema tradicionalnim medijima i digitalnim alatima i manje su uvjereni da mediji trebaju pokrivati ​​pitanja društvene uključivosti. Također, biti vještiji u proizvodnji sadržaja ne podrazumijeva nikakav drugi odnos, samo onaj koji se odnosi na negativnu povezanost s nedostatkom PII-ja. Ovaj rad pridonosi operacionalizaciji medijske pismenosti za sociološka istraživanja i boljem razumijevanju medijske pismenosti u općoj populaciji u Hrvatskoj.
Autorska prava (c) 2023 Paško Bilić, Marija Brajdić Vuković http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Iskustva odgojitelja i učitelja u prevenciji obrazovnih nejednakosti u hrvatskom ranom i predškolskom te osnovnoškolskom obrazovanju
Obrazovne su nejednakosti sustavne prepreke koje dovode do nejednakog pristupa različitim razinama kvalitetnog obrazovnog sustava te, kao posljedica toga, do različite uspješnosti unutar njega, a uvjetovane su podrijetlom, društvenim uvjetima i brojnim drugim činiteljima koji su izvan osobne odgovornosti pojedinca. Razvijanje politika koje osiguravaju obrazovnu jednakost zahtijeva prepoznavanje činjenice da poteškoće djece proizlaze iz različitih karakteristika samoga obrazovnog sustava uključujući: organizaciju i strukturu sustava, oblike školovanja, okruženje za učenje, načine na koje se podupire napredak djece te načine vrednovanja njihova napretka. Ovaj se rad odnosi na analizu načina na koje odgojno-obrazovni djelatnici pružaju podršku djeci u nepovoljnom položaju, u svrhu prevencije obrazovnih nejednakosti. U sklopu projekta Tematska mreža: ‘Cjeloživotno obrazovanje dostupno svima’ provedeno je istraživanje na reprezentativnom uzorku odgojitelja i učitelja za Republiku Hrvatsku (n = 1,288). Oni su u mrežnom okruženju popunjavali Upitnik o mogućnostima prevencije obrazovne nejednakosti djece rane, predškolske i osnovnoškolske dobi koji je razvijen za potrebe ovog istraživanja. Percipirano iskustvo odgojitelja i učitelja u odgoju i obrazovanju različitih skupina djece u nepovoljnom položaju analizirano je temeljem deskriptivnih pokazatelja, χ² testom i analizom varijanci razlika između odgojitelja te učitelja razredne i predmetne nastave. Rezultati istraživanja upućuju na zaključak da su izvori obrazovne nejednakosti različiti na trima analiziranima razinama obrazovanja. U ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju osobito je primjetan deficit podrške drugih stručnjaka djeci i odgojiteljima. U razrednoj nastavi utvrđena je pretežna usmjerenost na individualne i individualizirane oblike podrške djeci, dok u predmetnoj nastavi dominira oslanjanje na podršku stručnih suradnika.
iskustvo u institucionalnim oblicima podrške djeci
Autorska prava (c) 2024 Dejana Bouillet, Sanja Brajković http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Percepcija i (ne)izravno iskustvo seksualnog uznemiravanja i ucjenjivanja u akademskom kontekstu – perspektiva studentica
Istraživanje seksualnog uznemiravanja i ucjenjivanja u suvremenom srpskom društvu novijeg je datuma. Ranija istraživanja pokazuju da se ono može dogoditi u najrazličitijim situacijama. Međutim, sveučilište je rijetko bio kontekst u kojem se taj problem analizirao, usprkos evidentnoj hijerarhiji moći baziranoj na različitim izvorima. Kako su studentice višestruko ranjiva skupina, ovaj se rad fokusira na istraživanje njihove percepcije i (ne)izravnog iskustva seksualnog uznemiravanja i ucjenjivanja, kao i očekivanja od institucionalne reakcije. Analiza se temelji na rezultatima dvije diskusije fokusnih skupina u kojima su sudjelovale 22 studentice sa svih razina studija na Filozofskom fakultetu i Fakultetu sporta i fizičkog vaspitanja Univerziteta u Novom Sadu. Rezultati su istraživanja pokazali senzibiliziranost studentica za problem seksualnog uznemiravanja i ucjenjivanja, uz određenu dozu (auto)cenzure u razgovoru o navedenom problemu, posebice s roditeljima ili drugim odraslim osobama iz primarne sredine. Također, primijećen je kontinuitet (ne)izravne izloženosti studentica seksualnom uznemiravanju i ucjenjivanju u (izvan)akademskom kontekstu. Studentice očekuju da fakultet i sveučilište reagiraju na pojavu seksualnog uznemiravanja i ucjenjivanja, dok istovremeno jedan dio smatra da bi institucionalni odgovor trebalo osigurati izvan fakulteta, pa i akademskog konteksta u cilju dodatne zaštite žrtve. Kao važan dio institucionalnog odgovora ističe se potreba za sustavnom edukacijom o tom problemu, kako studenata, tako i svih sveučilišnih zaposlenika. Istraživanje je potvrdilo kompleksnost i višeslojnost analiziranog problema te može poslužiti kao inspiracija za dodatne analize seksualnog uznemiravanja i ucjenjivanja u akademskom kontekstu.
Autorska prava (c) 2024 Jovana Čikić, Ivana Milovanović, Smiljana Milinkov, Boris Popov, Ivana Živančević Sekeruš, Bojana Bodroža http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Što (ni)je dobiveno revitalizacijom klasne analize u hrvatskoj sociologiji?
Autorska prava (c) 2023 Karin Doolan, Dražen Cepić, Željka Tonković http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Traženje povezanosti medijske pismenosti i političke participacije kod različitih generacija
Mnogi autori smatraju da je medijska pismenost važna za razvoj građanskog angažmana, posebice u digitalnom okruženju. Dok je pozitivan odnos između praćenja vijesti i političke participacije potvrđen brojnim dugogodišnjim istraživanjima, još nije dovoljno jasno kakva je povezanost medijske pismenosti i političke participacije. Većina se istraživanja medijske pismenosti i participacije usredotočuju na mlađe medijske korisnike, a zanemaruju generacijske razlike u praćenju vijesti. Također, studije bi trebale uzeti u obzir proširene oblike participacije u digitalnom umreženom okruženju. Ovo istraživanje koristi skalu medijske pismenosti u praćenju vijesti te proširenu skalu političke participacije kako bi se analizirala povezanost medijske pismenosti i više dimenzija političke participacije, uzimajući u obzir generacijske razlike među publikom vijesti. Korišteni su podatci iz anketnog istraživanja o medijskoj pismenosti, a regresijska analiza korištena je za utvrđivanje povezanosti između medijske pismenosti i političke participacije. Rezultati nisu posve u skladu s normativnim razumijevanjem uloge medijske pismenosti za građanski angažman. Iako su obrazovni programi medijske pismenosti pozitivno povezani s nekim oblicima političke participacije, nema značajne povezanosti medijske pismenosti i participacije. Također, postoji generacijski jaz u medijskoj pismenosti i nekim oblicima političke participacije. Potrebno je provesti dodatna istraživanja za ispitivanje skale medijske pismenosti u praćenju vijesti te nejednakosti u medijskoj pismenosti.
Autorska prava (c) 2023 Dina Vozab http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ludwik Fleck: pionir sociologije znanosti u okviru idejnih nasljednika
U radu se problemski razmatra teorija Ludwika Flecka s posebnim naglaskom na njegovu primjenu sociološke analize na problematiku spoznaje i znanosti. Fleckove se prosudbe zatim uspoređuju s teorijom Thomasa Kuhna i teorijom edinburške sociološke škole (SSK) s ciljem da se ocrtaju njihove konceptualne i metodološke razlike glede definiranja društvenog u znanosti. Postoji kontinuirana osovina sociološkog analiziranja znanosti i spoznaje u dvadesetom stoljeću na relaciji Fleck, Kuhn, SSK. Međutim, u radu se argumentira da su Fleckova i Kuhnova teorija fundamentalno podudarne zbog analize racionalnih čimbenika koji utječu na proces znanstvenog odlučivanja, no da se SSK izuzima svojom radikalnom interpretacijom Kuhna zbog pretpostavke o snažnom utjecaju iracionalnih i neznanstvenih čimbenika na znanstvene procese. Postoji značajna razlika u njihovoj primjeni sociološkog pristupa, a posljedično i stavu o uspjehu znanstvenih istraživanja. Zato je potrebno razlikovati što Fleck i Kuhn podrazumijevaju pod 'društveno', a što pripadnici SSK. Prvi pod društvenim podrazumijevaju međuodnose unutar znanstvenih kolektiva i samih znanstvenika koji se temelje u epistemičkim čimbenicima – prvenstveno u spoznajama koje pripadnici međusobno dijele temeljem racionalnosti i dokaza. Pripadnici SSK, pak, proširuju analizu na odnos znanosti i šireg društvenog konteksta s ciljem da se prepoznaju iracionalni i neznanstveni čimbenici u takvim odnosima. U istraživanju navedene relacije leži radikalnost, ali i originalnost SSK u primjeni vlastitog sociološkog polazišta, a što je dovelo do kritike da pristup predstavlja jedan znanstveni antirealizam koji relativizira racionalnost i uspjeh znanosti.
Autorska prava (c) 2023 Mislav Uzunić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kallis G, Paulson S, D’Alisa G i Demaria F (2020). The Case for Degrowth. Cambridge: Polity Press
Autorska prava (c) 2023 Sara Čović http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Što bi političarke mogle, htjele i trebale učiniti, ali ne mogu. Percepcije zastupnica o preprekama političkoj reprezentaciji žena u Bosni i Hercegovini
Ovaj rad analizira glavne prepreke političkoj reprezentaciji žena u Bosni i Hercegovini iz perspektive zastupnica. Teorijski dio prikazuje glavne prepreke političkoj reprezentaciji žena, oslanjajući se na nalaze svjetske literature. Sljedeći dio daje pregled etnokratskog konteksta BiH, trendova u političkom predstavljanju žena i kontroverzi o prisutnosti žena u politici u takvom okruženju. Koristeći podatke kvalitativnog istraživanja (dubinski intervjui sa zastupnicama iz BiH izabranim u državni i entitetske parlamente), analiziraju se i raspravljaju glavne prepreke političkoj reprezentaciji žena. Tiču se obiteljskog života i tradicionalnih rodnih uloga, unutarstranačkih procesa i dinamike, posebice neformalnih veza muškaraca, izostanka potpore u predizbornoj kampanji i raznih manevara zaobilaženja kvota, suženog prostora za žene u parlamentima i iskrivljene reprezentacije u medijima. Iskustva sugovornica izrazito su rodno uvjetovana, a svi čimbenici predstavljaju prepreke i izazove, bez obzira na različit utjecaj na pojedine zastupnice. Neke sugovornice koje se osobno nisu susrele s nekim od prepreka napominju da te prepreke postoje i da su ih, ponekad u brutalnom obliku, iskusile druge političarke. Sve se slažu da su žene u politici u izrazito nepovoljnom položaju. Stoga treba poduzeti ozbiljne dodatne pozitivne mjere za poboljšanje rodne ravnopravnosti u politici, jer etnokratski sustav favorizira etničku zastupljenost, a muškarci imaju čvrstu kontrolu političke moći u postkonfliktnom društvu Bosne i Hercegovine.
Autorska prava (c) 2024 Zlatiborka Popov-Momčinović http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Rutine i emocije nastavnika kao strukturacijski element obrazovnog sustava tijekom nastave na daljinu
Nagli prelazak na nastavu na daljinu 2020. godine zbog pandemije bolesti COVID-19 od nastavnika je zahtijevao proces prilagodbe stvaranjem novih nastavnih rutina, koji je bio popraćen složenim emocionalnim iskustvom, dok su nastavnici istodobno pokušavali živjeti svoj profesionalni i osobni život. Pozivajući se na Giddensovu teoriju strukturacije s fokusom na procese rutinizacija i regionalizacije interakcija te Turnerovu analizu integracijskih procesa i uloge emocija u njima, u radu se ukazuje na važnost održavanja rutina radi ontološke sigurnosti i socijalne integracije te na relevantnost emocija tijekom nastave na daljinu. U radu se ispituje (i) kako su oblikovane i regionalizirane nastavne rutine te (ii) kakve su pozitivne i negativne emocije nastavnici doživjeli tijekom razdoblja provođenja nastave na daljinu u susretima i interakciji s različitim akterima. U analizi su korištene kvalitativne metode, odnosno analizirani su intervjui provedeni 2020. godine s 32 predmetna učitelja i nastavnika, a kao metoda analize korištena je deduktivno-induktivna tematska analiza. Prodiranje javnog u osobni prostor nastavnika, uspostavljanje rutina i emocionalna iskustva teme su konstruirane tijekom analize, pri čemu su identificirane i podteme. U radu se pokazuje da su očuvanje starih i stvaranje novih rutina te (pozitivne) emocije i očekivanja u interakcijama potencijal koji može omogućiti prevladavanje kriznih ili izazovnih situacija poput nastave na daljinu, ponekad tako da se narušava razgraničenje javnog i privatnog. S druge strane pojava negativnih emocija i dugotrajnih negativnih emocionalnih stanja na mikrorazini upućuju na, iz perspektive nastavnika, neadekvatnu valorizaciju njihova rada od viših institucionalnih razina te predstavljaju potencijal za dezintegracijske procese.
Autorska prava (c) 2023 Đurđica Degač, Jana Vukić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Gledaj (TV) i uči? Važnost (utjelovljenog) kulturnog kapitala u objašnjenju klasične i digitalne medijske pismenosti
Glavni je cilj ovog rada ustanoviti mogu li različite dimenzije kulturnog kapitala utjecati na razinu klasične i medijske pismenosti na podatcima prikupljenim 2022. godine u sklopu projekta "Medijsko obrazovanje je važno" (N = 1033). Unutar Bourdieuova teorijskog okvira, kao nezavisne varijable operacionalizirane su tri dimenzije kulturnog kapitala: objektificirani, utjelovljeni i institucionalizirani kulturni kapital. Utjelovljeni kulturni kapital predstavljen je kroz ukus u TV programima, a objektificirani kulturni kapital kroz broj knjiga u kućanstvu, dok je institucionalizirani kulturni kapital definiran kao postignuta razina obrazovanja ispitanika. Klasična medijska pismenost operacionalizirana je kao kritičko čitanje medijskih poruka, dok je medijska pismenost u digitalnom okruženju operacionalizirana kao stvaranje online digitalnog sadržaja. Obje su te varijable korištene kao zavisne varijable u analizi. Nakon provedene faktorske analize glavnih komponenti (PCA), provedena je i hijerarhijska regresijska analiza kako bi se utvrdilo ima li kulturni kapital objašnjavajuću moć za obje dimenzije medijske pismenosti. Rezultati upućuju na statistički značajnu ulogu objektificiranog kulturnog kapitala u objašnjavanju klasične medijske pismenosti, iako ostaje upitnom statistička snaga tog objašnjenja. Medijska pismenost u digitalnom okruženju nije pokazala statistički značajnu povezanost s nijednom od triju dimenzija kulturnog kapitala. Međutim, dodatna analiza upućuje na važnost digitalnih vještina kao snažnijeg čimbenika u objašnjavanju klasične i medijske pismenosti u digitalnom okruženju. Sveukupno, digitalni kapital predstavlja relevantniji čimbenik razlikovanja od klasičnoga kulturnog kapitala korisnika u suvremenom medijskom okruženju. Ti podatci upućuju na zaključak kako se medijska pismenost primarno oblikuje kroz različite oblike digitalnog kapitala, no svejedno se uloga televizijskog sadržaja ne bi trebala isključiti iz razvoja budućih programa medijske pismenosti.
medijska pismenost u digitalnom okruženju
Autorska prava (c) 2023 Krešimir Krolo http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Primjeri dobre prakse u kvalitativnom izvještavanju: transparentnost i refleksivnost
Ovaj rad predstavlja tematski broj Revije za sociologiju koji ističe primjere dobre prakse izvještavanja o kvalitativnim istraživanjima na temelju studija koje se bave rodnim procesima I odnosima. U prvom dijelu rada, opisuju se "transparentnost" i "refleksivnost" kao ključna načela procjene valjanosti pri kvalitativnom izvještavanju. U drugom dijelu, predstavljaju se četiri empirijske studije te se opisuju doprinosi njihovih kvalitativnih pristupa. U nastavku, ističu se dobre prakse tih kvalitativnih studija u odnosu na preporučene smjernice koje su prvenstveno vezane uz predstavljanje odabira i regrutiranja sudionika, etičkih pitanja i analitičkih postupaka. U završnom dijelu, razmatra se koncept "opipljivosti" kao dodatan kriterij kvalitativnog izvještavanja, te se rad zaključuje apelom da bi praksa kvalitativnog izvještavanja trebala uključivati tri načela: transparentnost, refleksivnost i opipljivost.
Autorska prava (c) 2022 Tanja Vučković Juroš http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
(Ne)prakticiranje feminizama na njihov način: Aktivizam marginaliziranih ženskih organizacija u lokalnim zajednicama u Bosni i Hercegovini
Članak se bavi ženskim aktivizmom i feminizmom u Bosni i Hercegovini, fokusirajući se na marginalizirane ženske skupine i organizacije koje su često izostavljene iz akademskih istraživanja i interesa međunarodnih donatora. U teorijskom dijelu prikazane su glavne značajke razvoja ženskih organizacija u poslijeratnoj BiH, fokusirajući se na problem NVOizacije aktivizma i feminizma, čime se marginaliziraju određene skupine žena i organizacije koje ne pripadaju istaknutim liberalnim feminističkim organizacijama koje streme rodno osviještenim politikama. Kvalitativno istraživanje temeljeno na dubinskim intervjuima i analiza pokazuju da su te organizacije uglavnom usredotočene na lokalnu razinu kako bi zadovoljile raznolike, specifične, katkad i hitne potrebe žena (npr. Romkinja, žena sa sela, iz siromašnih kao i malih lokalnih zajednica) i suočavaju se s posebnim izazovima u lokalnom kontekstu gdje uglavnom usmjeravaju svoj rad. Iako većina njih ne ispovijeda jasno feministički identitet, svjesne su patrijarhalnog konteksta, posebice u svojim lokalnim zajednicama, i njihove interpretacije su uglavnom u skladu s feminističkom etikom brige. Međutim nedostatak organizacijskih kapaciteta, održivog financiranja i jasne feminističke agende u radu potkopava njihov kritični potencijal da pokreću društvene promjene.
Autorska prava (c) 2023 Amila Ždralović, Zlatiborka Popov Momčinović http://creativecommons.org/licenses/by/4.0