(untitled) (Zdravstveni glasnik, 2024)
UVOD: Emocionalna kompetencija jevažan moderator između stresne situacije i percepcijestresa koji djeluje u smjeru tako štoreducira doživljeni stres. CILJ: Procijeniti razinu emocionalne kompetencije i percipiranog stresakod radiološkog osoblja te utvrditi postojanje razlika u odnosu na sestrinsko osoblje u jedinici intenzivnog liječenja (JIL) Sveučilišne kliničke bolnice (SKB) Mostar. Drugi cilj je utvrditi postojanje korelacije između razine emocionalne kompetencije i stresa na radnom mjestu kod radiološkog i sestrinskog osoblja. ISPITANICI I METODE: Presječno istraživanje obuhvatilo je 60 ispitanika podijeljenih u dvije skupine. Ispitnu skupinu činilo je 30 inžinjera medicinske radiologije zaposlenih na Kliničkom zavodu za radiologiju, Zavodu za nuklearnu medicinu i Odjelu za radioterapiju, dok je kontrolnu skupinu činilo 30 medicinskih sestara i tehničara zaposlenih na Odjelu za anesteziju, reanimaciju i intenzivno liječenje. Istraživanje provedeno je putem tri upitnika: Upitnik o sociodemografskim karakteristikama, Upitnik emocionalne kompetentnosti (UEK-45) i Upitnik o stresorima na radnom mjestu bolničkih zdravstvenih djelatnika. REZULTATI: Sestrinsko osoblje postiglo je u odnosu na radiološko osoblje na Upitniku o stresu na radnom mjestu statistički značajno(p<0,05) višu razinu ukupnog doživljenog stresa na radu te je postiglo je u odnosu na radiološko osoblje statistički značajno viši(p<0,05) rezultat na skali Sposobnosti regulacije i upravljanja emocijama UEK-45. Postoji pozitivna korelacija između pojedinih subskala UEK-45 s faktorima Upitnika o stresu na radnom mjestu. ZAKLJUČAK: Sestrinsko osoblje emocionalno kompetentnije ali i istodobno podložno višoj razini stresa na radnom mjestu u odnosu na radiološko osoblje. Pokazalo se postojanje pozitivne korelacije između emocionalne kompetencije i razine stresa u obje skupine odnosno rastom emocionalne kompetencije rasla i razina stresa.