(untitled) (Zdravstveni glasnik, 2024)
Uvod: Adolescenti predstavljaju vulnerabilnu skupinu za razvoj problematičnog kockanja s obzirom na odrastanje u eri široko rasprostranjenih kockarskih aktivnosti što potvrđuje i sve veća prevalencija kockanja mladih ljudi. Njihove kockarske aktivnosti se mogu s vremenom i intenziviranjem razviti u patološko kockanje s brojnim i štetnim psihosocijalnim posljedicama. Cilj: Cilj ovog istraživanja bio je utvrditi prevalenciju različitih aktivnosti kockanja (vrsta i intenzitet), stopu problematičnih kockara i psihosocijalne posljedice kockanja kod adolescenata u Mostaru. Ispitanici i metode: U istraživanju su sudjelovala ukupno 402 ispitanika (198 mladića i 204 djevojke) - učenika završnih razreda srednjih škola u Mostaru. Prosječna dob sudionika bila je 17 godina. Podaci su prikupljeni ispunjavanjem upitnika u kojima su primijenjeni Upitnik o kockanju i Kanadski upitnik kockanja adolescenata. Rezultati: Utvrđene su značajne razlike u intenzitetu kockanja, štetnim psihosocijalnim posljedicama i rizičnosti kockanja adolescenata s obzirom na spol i školu - mladići iz Elektrotehničke i Srednje prometne škole intenzivnije kockaju i imaju veće psihosocijalne posljedice kockanja te pokazuju veći rizik za razvoj problematičnog kockanja u usporedbi s djevojkama i učenicima gimnazije. Zaključak: Ovo istraživanje potvrđuje relativno visoku prevalenciju problematičnog kockanja kod adolescenata u Mostaru te razlike u intenzitetu, rizicima kockanja i štetnim psihosocijalnim posljedicama s obzirom na spol, školu i dob, što potvrđuje važnost uspostavljanja i provođenja preventivnih programa.