(untitled) (Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, 2022)
U modernim demokratskim državama poduzetnička i tržišna sloboda, odnosno tržište, tržišno gospodarstvo, smatraju se temeljem gospodarskog ustroja, ali i kao ljudsko pravo i temeljna sloboda koja uživa ustavnopravnu zaštitu. Ipak empirijska analiza kao i doktrina potvrđuju kako nema ekonomskog sustava, pa ni tržišta, koje nije na ovaj ili onaj način, više ili manje regulirano. Također, ukazuju kako uvjeti na tržištu bitno utječu na ostvarivanje i razvoj poduzetništva. Zato i nije pravo pitanje je li uloga države u reguliranju poduzetništva potrebna. Pravo pitanje je kada, gdje i kako u pravno-ekonomskoj sferi država treba usmjeriti i regulirati poduzetnička kretanja i razvoj i kada je potrebno njeno izravno angažiranje. Polazeći od teze kako se država ne može u potpunosti temeljiti na načelu laissez-faire, jer zakonodavac mora imati mogućnost ispraviti nepoželjne učinke djelovanja mehanizma tržišnog gospodarstva, postavljamo pitanje - treba li onemogućiti pripajanje trgovačkim društvima kod kojih egzistira stečajni razlog odnosno nad kojima je pokrenut stečajni postupak? Intencija je ukazati na sistemsku prazninu koja predstavlja rizik, bez obzira na postojeće i u velikoj mjeri kvalitetne mehanizme koji egzistiraju za sprječavanje zlouporaba.