(untitled) (Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, 2021)
Povodom 30. godišnjice donošenja Ustava RH (22.12.1990. – 22.12.2020.) polazimo od teze da u RH postoji podrazvijena politička kultura koja doprinosi nekvalitetnom djelovanju ustavne demokracije u našoj državi. S obzirom na poznatu poveznicu između građanske i ustavne pismenosti, gdje je druga temeljni sastojak prve, razvili smo opći mjerni okvir ustavne pismenosti i proveli istraživanje ustavne pismenosti najobrazovanijih građana grada Rijeke. Uzorak čini 44% (N=561) od ukupnog broja nastavnika Sveučilišta u Rijeci, Veleučilišta u Rijeci i PARa. Analiza rezultata dovodi do sljedećih zaključka. Postoji značajni interes za poznavanje sadržaja, djelovanja i tumačenje našeg Ustava. Postojeće se znanje, međutim, prvenstveno zadržava na razini osnova i općih znanja uz vrlo zabrinjavajuće nepoznavanje ustavnih refleksija na svakodnevni život društvene zajednice, kao i recentnu stvarnost. Eklatantni su primjeri sljedeći: preko 46% ispitanika ne zna kako se formira vlada RH (koja je većina potrebna za osvajanje vlasti), preko 42% ne zna da je održan referendum o braku i 70% ispitanika ne zna da pravo EU ima primat pred pravom bilo koje države članice, pa tako i RH. Istovremeno i ohrabrujuće, utvrđena je i odgovarajuća razina samokritičnosti kroz korektnu procjenu vlastitog (ne)poznavanja Ustava RH, kao i relevantna samoinicijativna spremnost na (on-line) edukacije na ovu temu.