(untitled) (Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, 2022)
U ovom radu istražuje se postojeća razina pravne zaštite klimatskih migranata u međunarodnom pravu i pravu Europske unije, kao i posljedice koje bi sadašnji pristup mogao imati na vladavinu prava. Najprije se analizira pružaju li postojeći pravno obvezujući instrumenti izbjegličkog i klimatskog prava klimatskim migrantima zaštitu i u tom pogledu se primjećuje pravna praznina. Zatim se istražuje napredak koji je postignut nedavno usvojenim soft law instrumentima i odlukom Odbora UN-a za prava čovjeka u slučaju Teitiota, koja, iako štiti pravo na non-refoulement, istovremeno postavlja stroge uvjete za njegovo ostvarenje, koji mogu ugroziti njegovu primjenu. Naredni dio rada analizira postojeću literaturu o vezi između klimatskih promjena i migracija na primjeru građanskog rata u Siriji, jačanje antiimigracijskog populizma koji je uslijedio te prijetnju koju takvi pokreti mogu nanijeti vladavini prava. Autorice zaključuju da bi planski i sustavni pristup međunarodne zajednice klimatskim migracijama te nastavak dobrih bilateralnih i regionalnih praksi razini mogli doprinijeti sprječavanju naglih porasta masovnih migracija, koji mogu dovesti do širenja antiimigracijskih populističkih pokreta.