(untitled) (Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, 2022)
Danom 01.09.2019. stupio je na snagu Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku. Ratio ovog ambicioznog poduhvata je potreba izmjene čitavog niza instituta odnosno neophodnost uvažavanja prijedloga i sugestija sudske prakse koja su rezultat dugogodišnjih iskustava. Radi ostvarenja ovih ciljeva, Novelom su u domeni funkcionalnog procesnog prava redizajnirani mnogi procesni instituti te je kreiran znatan broj novih pravila. Mišljenja smo kako je (i sada) procesna regulativa normativno solidna u pogledu pravne sistematike, pravne tehnike i dosljednosti u normiranju, čemu su svakako i doprinijeli sudovi kroz sudsku praksu i svoja postupanja te intenzivno i konstantno razrađivanje zakonskih rješenja. Ipak, uvažavajući činjenicu kako je problematika civilnog postupka i u zemljama sa dugom pravnom tradicijom dinamično područje u kojem se konstantno traže nova rješenja koja će pratiti trend promjena, pitanje svrsishodnosti i potrebe implementacije izmjena i dopuna predmetne legislative, u kontekstu osuvremenjivanja de lege lata rješenja, je iznimno aktualno. Stoga cilj je rada analizirati razdoblje malo više od godinu dana koje je prošlo od implementacije izmjena procesnog prava, a sve kako bi se ustvrdilo je li se usavršio i poboljšao nacionalni režim civilnog postupka, dakle proceduralni mehanizam za olakšavanje učinkovitijeg rada na predmetima te je li potrebno promišljati i o daljnjim izmjenama. Kompleksnost predmeta istraživanja i postavljeni zadaci uvjetovali su izbor metoda pa je u istraživanju prvenstveno korišten normativno pravni i iskustveni/praktični metodološki pristup. Smatramo bitnim istaknuti kako prostor koji ovdje imamo, ne dopušta detaljnu raščlambu ove problematike, pa smo prinuđeni ograničiti se isključivo, po mišljenju autora, na neke aspekte zadnje Novele. Ključne riječi: Novela ZPPa, godinu dana primjene, ostvareni i zacrtani ciljevi.