(untitled) (Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, 2022)
Pokrenuta su brojna pitanja i rasprave o tome na koji način su se države nosile sa krizom COVID-19. Na površinu su isplivali problemi koji su bili marginalizirali tijekom krize, poput pojavnih oblika kažnjivih ponašanja ostavrenih tijekom primjene mjera u borbi protiv COVID-19, te razornim učinkom na mentalno zdravlje, što proizlazi iz činjenice da je zbog mjera socijalne distance i ograničenja slobode kretanja došlo do porasta depresije, anksioznosti, problema sa nesanicom i osjećaja beznađa. Autori ovog rada nastoje analizom i usporednim prikazom situacije u drugim državama svijeta i Republici Hrvatskoj ukazati na značaj psiholoških i socijalnih čimbenika te mogućoj korelaciji s fenomenologijom odnosno pojavnim oblicima kažnjivih ponašanja uočenih tijekom pandemije COVID-19. Na temelju poredbenog prikaza i analizom podataka autori ukazuju na potrebu donošenja kvalitetnijih strategija i planova s ciljem daljnje borbe protiv COVID-19 i ublažavanja posljedica njezinog djelovanja.