(untitled) (Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, 2023)
Peta novela Kaznenog zakona učinjena potkraj 2019. godine suzila je opseg kaznenopravne zaštite časti i ugleda brisanjem kaznenog djela teškog sramoćenja. Taj potez zakonodavca rezultirao je zamjetnim nelogičnostima. Zbog toga ovo istraživanje preispituje razloge te legislativne intervencije kako bi se ocijenila njezina opravdanost. Uslijed potrebnog opsega argumentacije iz više aspekata, istraživanje se predstavlja u dva dijela. Prvi dio bavi se povijesnim, pozitivnopravnim i poredbenim argumentima, dok se u ovom drugom dijelu istražuju konvencijski standardi i stajališta Europskog suda za ljudska prava u primjeni kaznenopravnog mehanizma na području zaštite časti i ugleda kroz dva konvencijska prava-slobodu izražavanja i pravo na privatan život. Ishod istraživanja pokazuje da je predviđanje kaznenopravnog mehanizma zaštite časti i ugleda u skladu s konvencijskim standardima te da kvalitetna zaštita navedena dva prava zahtijeva uravnoteženo nacionalno rješenje obzirom su, prema stajalištima suda, jednako važna. Ukazuje se da izazovi poštivanja načela razmjernosti podjednako leže i u području građanskog prava pri određivanju iznosa naknade štete. Sveukupno gledajući, i prvi i drugi dio istraživanja ukazuju kako razlozi ukidanja teškog sramoćenja dostupni javnosti, ne mogu predstavljati dostatne argumente za ovu legislativnu intervenciju stoga se pledira da pro futuro regulacija bude vođena promišljenijim i pažljivijim koracima.