(untitled) (Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, 2023)
Posljednjih desetljeća, diljem svijeta, u inim industrijama, može se uočiti sve veća uporaba tradicijskih (prvenstveno urođeničkih) imena i simbola na komercijalnim proizvodima neurođenika. Ovakva praksa urođenicima nije prihvatljiva - ili iz razloga što je uvredljiva ili iz razloga što iskorištava, a ponekad i narušava njihov ugled. Osobito neprihvatljivom praksom urođenici smatraju prisvajanje urođeničkih oznaka od strane neurođenika. Cilj rada je ispitati sadrži li konvencionalni sustav žigovnog prava mehanizme primjenom kojih se može osigurati zaštita od neprimjerne uporabe tradicijskih oznaka. Radi ostvarenja navedenog cilja, analiziraju se međunarodni i europski izvori iz područja žigovnog prava, ali i specifična nacionalna rješenja. Istraživanje je pokazalo kako konvencionalni sustavi žigovnog prava samo u iznimnim situacijama urođeničkim oznakama mogu osigurati zaštitu od zlouporaba. Međutim, manjom intervencijom u konvencionalne sustave žigovnog prava (kao što je učinjeno na Novom Zelandu - uvođenjem koncepta kulturološke uvrede kao apsolutnog razloga za odbijanje registracije žiga) može se povećati učinkovitost u borbi protiv uvredljive uporabe urođeničkih oznaka, dok se nešto većom intervencijom (kao što je učinjeno u Kanadi - uvođenjem tzv. službenih oznaka kao posebne vrste žiga) može osigurati iznimno učinkovita zaštita od različitih oblika zlouporaba urođeničkih oznaka.