PRAVNI AKTI USMJERENI NA POTICANJE INOVATIVNOSTI TRGOVACA: (ANALIZA PRIMJERA IZ HRVATSKE I RIJEKE OD SREDNJEG VIJEKA DO POČETKA 19. STOLJEĆA) (Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, 2020)
Autor istražuje relativno slabo istražen pravnopovijesni aspekt razvoja oblika gospodarskog poslovanja i utjecaja države, tj. vladara na njega. Uz spomen antičkih primjera dana je analiza nekih srednjovjekovnih oblika poslovanja, osobito pomorskoga na prostoru Jadrana. Oni se razvijaju bez posebnog utjecaja vlasti, putem trgovačke prakse. U kontinentalnom dijelu Hrvatske utjecaj vladara kao nositelja javne vlasti na razvoj gospodarstva objašnjen je na primjeru Zlatne bule iz 1242. i osnivanja slobodnoga kraljevskog grada Gradeca. Statut Rijeke iz 1530. sadrži više propisa koji svjedoče o težnji mjesnih vlasti za sigurnošću trgovanja i brzim sudskim rješavanjem sporova među trgovcima ipomorcima. Nova inicijativa za razvoj trgovine, osobito pomorske uslijedila je tijekom 18. stoljeća kada je proglašena sloboda plovidbe Jadranom, a Rijeka i Trst postaju slobodne luke. Vladari donose niz upravnogospodarskih reformi koje prati utemeljenje trgovačkih kompanija, priprostih dioničkih društava koja se bave različitim djelatnostima te rast broja trgovaca pojedinaca. Početkom 19. stoljeća trgovačka društva postupno se specijaliziraju, a prati ih rad trgovačkekomore, suvremenih školskih institucija, gospodarskih izložbi i sličnih aktivnosti koje potiču gospodarstvo. Gospodarski razvoj prekinut je Prvim svjetskim ratom i višegodišnjim međunarodnim sporovima o razgraničenju između Italije i Kraljevine SHS koje se ponajviše ticalo pripadnosti luke i željeznice što je dovelo do negativnog utjecaja i pada gospodarstva.