ANALIZA AUSTRO-UGARSKE I HRVATSKO-UGARSKE NAGODBE : (U POVODU 150. OBLJETNICE AUSTRO-UGARSKE NAGODBE) (Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, 2020)
Ove godine navršava se 150. obljetnica donošenja Austro-ugarske nagodbe,kompromisa između Austrije i Ugarske koji je u mnogim segmentima poslužiokao predložak za godinu dana kasnije sklopljenu Hrvatsko-ugarsku nagodbu.Ovima dvjema nagodbama Mađari su uredili svoje odnose s dvorom i sTrojednom Kraljevinom Hrvatskom, Slavonijom i Dalmacijom, s kojom seUgarska od 1102. nalazila u državnoj zajednici. Tako je okončan dugotrajnisukob s Austrijom, a i hrvatsko pitanje je u Budimpešti i Beču skinuto sdnevnog reda.Nagodbe su usvojene na sličan način, pregovorima kraljevinskih odbora, prihvaćanjemzakonskih članaka u zemaljskim saborima, njihovim sankcioniranjemod strane kralja, a potom proglašavanjem u saborima. Broj članaka (69odnosno 70), kao i mnoge formulacije u njima, čine temelj za njihovu poredbenuanalizu. Objema je zajedničko i to da su ih ugovorne stranke (Austrija iUgarska s jedne strane te Hrvatska i Ugarska s druge) različito tumačile, pasu nagodbe služile i kao stalno sredstvo javnopravnoga prijepora i političkeborbe unutar pojedinih dijelova monarhije, kao i između dviju polovina dvojnemonarhije.