Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci
Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci izlazi u kontinuitetu od 1980. godine (ISSN 1330-349X). Od 1995. do 2015. godine tiskao se dvaput godišnje. Od 2016. godine tiska se triput godišnje u nakladi od 300 primjeraka. Od volumena 26, br. 2 (2005.) Zbornik izlazi u elektroničkom izdanju (E-ISSN 1846-8314). Odlukom Ministarstva znanosti i obrazovanja Republike Hrvatske Zbornik je priznat kao časopis po vrsnoći izjednačen s međunarodno priznatim publikacijama.
Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci časopis je u otvorenom pristupu i licenciran je u skladu s Creative Commons Attribution-NonCommercial 4.0 licencom. Sadržaj časopisa u cijelosti je besplatno dostupan. Korisnici smiju čitati, preuzimati, kopirati, distribuirati, tiskati, pretraživati ili stavljati poveznice na materijal te mijenjati, preoblikovati i prerađivati materijal ili ga koristiti na druge zakonite načine, sve dok odgovarajuće citiraju izvornik. Radove objavljene u časopisu Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci dopušteno je pohranjivati u institucijske i tematske repozitorije uz osiguravanje poveznica na mrežne stranice časopisa i Hrčka. Nakon prihvaćanja kategoriziranog rukopisa za objavu u Zborniku, autor smije objaviti isti rukopis u drugom časopisu samo uz suglasnost Uredništva (sekundarna objava). Pri ponovnoj objavi članka, članak mora sadržavati podatak o tome gdje je članak prvi put objavljen.
POJEDINAČNA PROCJENA ŽRTVE U KAZNENOM POSTUPKU
Pojedinačna procjena žrtve uvedena je u Zakon o kaznenom postupku 2017. godine kao rezultat prenošenja Direktive 2012/29/EU. Njezinim je uvođenjem nastavljena tendencija pridavanja snažnije uloge žrtvi kaznenog djela u kaznenom postupku. Međutim, način na koji je taj institut trenutačno propisan u hrvatskom pravnom sustavu izaziva brojne nedoumice, na koje se u ovom radu nastoji ponuditi odgovor. Nakon pregleda normativnog okvira, analizira se zakonska formulacija prema kojoj se procjena provodi „uz sudjelovanje žrtve“. Taj se jezični izričaj u radu tumači u skladu s temeljnim procesnim načelima, koja nalažu oprez u komunikaciji između raspravnog suda i žrtve. Nakon toga se, kroz prizmu istih načela, pozornost posvećuje odredbi koja omogućuje „poseban način ispitivanja žrtve“. U interesu očuvanja procesne ravnoteže de lege lata, autori zagovaraju restriktivno tumačenje tog zakonskog instituta, a u zaključnom dijelu ocrtavaju osnovne odrednice slovenskog zakonskog rješenja, koje može poslužiti kao putokaz de lege ferenda.
Autorska prava (c) 2025 Igor Martinović, Domagoj Vučkov https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
31. MEĐUNARODNO SAVJETOVANJE PRAVNIKA „PETAR SIMONETTI“ (VLASNIŠTVO – OBVEZE – POSTUPAK), POREČ, OD 9. DO 11. TRAVNJA 2025. GODINE
Uz medijsko pokroviteljstvo Novog informatora, Pravni fakultet u Rijeci u suradnji s Visokim upravnim sudom Republike Hrvatske i Hrvatskom javnobilježničkom komorom organizirao je 31. Međunarodno savjetovanje pravnika „Petar Simonetti“ (Vlasništvo – Obveze – Postupak) od 9. do 11. travnja 2025. godine u Poreču. Kao i kod prethodno održanih savjetovanja „Petar Simonetti“, i ovogodišnje tradicionalno savjetovanje ponudilo je sudionicima pet sekcija u sklopu kojih je izloženo trideset i jedno predavanje i organizirano pet okruglih stolova. Tijekom trodnevnog rada prodiskutirane su mnoge aktualne teme i ponuđeni odgovori na velik broj pravnih pitanja i nedoumica u konstruktivnoj raspravi s polazišta pravne teorije i prakse.
Međunarodno savjetovanje pravnika “Petar Simonetti”
Autorska prava (c) 2025 Klara Babić, Josip Dešić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Ako državna vlast proizlazi iz volje naroda koja je shvaćena kao nedjeljiva, kako narod kao izvorišni politički subjekt može svoju moć vršiti na institucionalno razdijeljen način kakav pretpostavlja moderni konstitucionalizam? U pokušaju da razriješi ovaj paradoks konstitutivne vlasti, suvremena se ustavna teorija periodično vraća kanonskom tekstu Rousseauova Društvenog ugovora. Ovaj rad nastoji pokazati kako Rousseauova teorija teatralnosti, izložena u njegovoj javnoj polemici s Jeanom d’Alembertom, može doprinijeti dinamičnijem razumijevanju koncepta konstitutivne vlasti unutar Rousseauove kontraktualističke teorije. Reevaluacija ključnog argumenta Društvenog ugovora u svjetlu Rousseauova šireg filozofskog opusa pokazuje kako konstitutivna vlast, za koju Rousseau tvrdi da prethodi konstituiranoj vlasti, postoji isključivo u obliku retroaktivne teatralne narativizacije te se, kao takva, odnosi isključivo na kreativnu sposobnost zajednice da sama sebi kontinuirano predočuje vlastiti simbolički univerzum, odnosno postoji samo unutar onoga što je Robert Cover nazvao nomosom. Za Rousseaua, da bi takvo kolektivno predočavanje bilo uvjerljivo, ono mora efektivno prikriti svoj kazališni instrumentarij i lažno se prikazati kao ono što nije i što nikada ne može biti – mora se pojaviti kao javni festival neposredne demokracije.
Autorska prava (c) 2025 Darko Vinketa https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Funkcioniranje pravosudnog sustava u svakoj zemlji pouzdan je pokazatelj u kojoj se mjeri poštuju demokratski principi i načelo vladavine prava. Ključan aspekt vladavine prava svakako je dobro uređen sustav upravnog sudovanja. Zaštita prava i interesa pojedinaca ne može se uvijek ostvariti u upravnom postupku, zbog čega je njihova zaštita u sudskim postupcima od naročite važnosti. U kontekstu Europske unije, pravo na žalbu u upravnim sporovima zadnjih godina ističe se kao ključno pitanje, kako bi se omogućio otvoren pristup upravnim sudovima najviše instance te se time osigurao viši standard zaštite prava i interesa pojedinaca u upravnim predmetima. Države članice Europske unije imaju značajnu slobodu u stvaranju pristupa najvišim sudovima. Analiza upravnog sudovanja u europskom usporednom pravu pokazuje da se ono organizira u najmanje dva stupnja. Rezultati istraživanja iz ovog rada, kako s teorijskog, tako i s praktičnog aspekta, ističu značaj i izazove integracije mehanizma žalbe u upravnom sporu u Bosni i Hercegovini, koja i dalje zadržava tradicionalna rješenja upravnosudskog postupka. Pristup upravnom sudu više instance, kao dio šireg koncepta ostvarivanja prava na učinkovit pravni lijek, proisteklog iz Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te općih postulata prava, trebao bi građanima u Bosni i Hercegovini osigurati dodatno pravno sredstvo za ispravku povreda učinjenih od upravnih tijela, čime bi se postigla veća pravna sigurnost. Čini se da bi takva reforma upravnog spora predstavljala važan korak u stvaranju boljeg i učinkovitijeg pravosudnog sustava u Bosni i Hercegovini.
Autorska prava (c) 2025 Admir Selesković https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
D. 18,6,9 (GAIUS LIBRO 10 AD EDICTUM PROVINCIALE)
D. 18,6,9 (GAIUS LIBRO 10 AD EDICTUM PROVINCIALE) – ZAŠTO BI PRODAVATELJ TREBAO PLATITI NAKNADU ZA DRVEĆE? U članku se obrađuje koncept odgovornosti prodavatelja nekretnine za prešućivanje relevantnih informacija kupcu prije sklapanja kupoprodajnog ugovora u klasičnom rimskom pravu. Glavni izvor koji služi kao osnova za razradu jest D. 18,6,9 (Gaius libro 10 ad edictum provinciale), u kojem vjetar ruši stabla na nekretnini koja je predmet prodaje. Prodavatelj je bio upoznat s događajem, ali o tome nije obavijestio kupca. Gaj tvrdi kako bi prodavatelj trebao nadoknaditi štetu kupcu, čime se ukazuje na dodatnu pravnu zaštitu kupčeva položaja. Teza je potkrijepljena analizom drugih izvora koji se bave kupoprodajom nekretnina na kojima je vjetar srušio drveće, odnosno slučajevima u kojima prodavatelj nije priopćio kupcu relevantne informacije. Slijedom navedenoga, cilj je članka istražiti odgovornost prodavatelja nekretnine za skriveni nedostatak kako bi se procijenilo definira li maksima caveat emptor pravila upravljanja rizikom vezane uz prikrivene informacije o događajima koji su se dogodili tijekom predugovornih pregovora u kupoprodaji nekretnina u klasičnom rimskom pravu.
Autorska prava (c) 2025 Marko Sukačić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
U radu se razmatra dio problematike koji se odnosi na procesnu zaštitu prava većeg kruga osoba (kolektivitet, zajednica, grupa, class), koje prema drugoj stranci u postupku imaju zahtjev utemeljen na činjeničnoj i pravnoj osnovi koja je identična. U vezi s tim postavljaju se brojna pitanja, od kojih su odabrana ona koja se odnose na dvojbu u vezi s potrebom uspostavljanja zajedničkog procesnog okvira za zaštitu različitih zaštićenih kolektivnih prava, ovlaštenike za podnošenje tužbe u ime i za račun grupe, zahtjeve koji se u postupku mogu postaviti, te učinke presude prema svim pripadnicima grupe – osim onih koji su izjavili da to ne žele (opt-out) ili samo onih koji su izričito pristali (optin). Dodatno se, među ostalim, analizira problematika nadležnosti sudova i postupka u kojem će oni donositi odluke o postavljenim zahtjevima, mogućnost stranaka da pribave dokaze koji se nalaze kod protivne stranke u postupku (disclosure), financiranje troškova postupka od strane trećih osoba te (sudsku) kontrolu nagodbi koje su sklopljene u vezi s postupkom zaštite kolektivnih prava.
zaštita kolektivnih prava, predstavnička tužba, aktivna legitimacija, opt-in/opt-out
Autorska prava (c) 2025 Iva Buljan, Eduard Kunštek https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
USTAVNOPRAVNI OKVIR OGRANIČENJA PRAVA VLASNIŠTVA U REPUBLICI HRVATSKOJ
Ustavnopravni okvir u Republici Hrvatskoj, koji uređuje pravo vlasništva i njegovo ograničenje, koherentan je s njegovim konvencijskim uređenjem sadržanim u članku 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Ovi propisi, s jedne strane, pristupaju pravu vlasništva kroz sinergijsku povezanost ustavnog i konvencijskog jamstva, a s druge strane pristupaju obvezi njegovih nositelja da ga koriste na način koji doprinosi općem dobru i/ili ostvarivanju općeg javnog interesa, zbog čega ono može biti ograničeno, pa čak i u krajnjoj liniji oduzeto. U takvom svojem pristupu oni polaze od stajališta da jamstvo prava vlasništva nije apsolutno pravo te da se može ograničiti (pa i oduzeti) ako se i kada se steknu uvjeti i kriteriji propisani Ustavom Republike Hrvatske i zakonom radi zaštite te ostvarivanja kvalificiranog javnog interesa u korist javnog dobra zajednice. Ograničenje ili oduzimanje prava vlasništva mora biti provedeno u skladu s propisanim postupkom te popraćeno odgovarajućom naknadom, odnosno obeštećenjem vlasnika. U radu se navedene teze razrađuju na teorijskoj razini te potkrjepljuju stajalištima iz nekoliko predmeta iz jurisprudencija Ustavnog suda Republike Hrvatske i Europskog suda za ljudskih prava.
pravo vlasništva, Ustavni sud RH, Europski sud za ljudska prava
Autorska prava (c) 2025 Mato Arlović https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
RJEŠAVANJE ODNOSA („SUKOBA“) IZVANPARNIČNOG I PARNIČNOG POSTUPKA PREMA NOVOM ZAKONU O IZVANPARNIČNOM POSTUPKU
U radu se nastoji istražiti pravno uređenje postupovnopravne situacije u kojoj je postupak radi rješenja određene pravne stvari iniciran kao izvanparnični postupak, a utvrdi se da bi je trebalo rješavati po pravilima o parničnom postupku. Pritom su posebno obrađena načelna pravna pitanja u vezi s „pretvaranjem“ izvanparničnog postupka u parnični postupak, primjerice pitanje iniciranja incidentalnog postupka za obustavu izvanparničnog postupka i njegove provedbe do donošenja odluke o obustavi, pitanje odluke kojom će izvanparnični postupak biti obustavljen i postupak nastavljen po pravilima o parničnom postupku pred nadležnim sudom, pitanje relevantnosti radnji koje je poduzeo sud u izvanparničnom postupku nakon nastavljanja postupka po pravilima o parničnom postupku, pitanje pobijanja odluke donesene po pravilima o izvanparničnom postupku koju je trebalo donijeti po pravilima o parničnom postupku te pitanje rješavanja „sukoba“ izvanparničnog i parničnog postupka po odredbama Obiteljskog zakona iz 2015.
izvanparnični postupak, parnični postupak, „sukob“ procedura
Autorska prava (c) 2025 Mihajlo Dika https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
POVREDE PRAVA ZAJAMČENIH EUROPSKOM KONVENCIJOM ZA ZAŠTITU LJUDSKIH PRAVA I TEMELJNIH SLOBODA UTVRĐENE U PODRUČJU UPRAVNOG PRAVA U REPUBLICI HRVATSKOJ
Sustav zaštite ljudskih prava uspostavljen Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda ostvaruje se kroz nadležnost Europskog suda za ljudska prava da ispituje pojedinačne zahtjeve u kojima se podnositelji žale na povrede Konvencijom zajamčenih prava, te kroz djelovanje Odbora ministara Vijeća Europe u izvršenju presuda ESLJP-a. Članak prikazuje odabrane presude u predmetima protiv Republike Hrvatske u kojima je ESLJP utvrdio povrede konvencijskih prava nastale u području upravnog prava, kao i tijek izvršenja tih presuda. Cilj prikaza je ukazati na utjecaj sustava zaštite ljudskih prava uspostavljenog Konvencijom na rad upravnih tijela i upravnih sudova. Autori zaključuju da taj utjecaj značajno i izravno doprinosi procesu konstitucionalizacije hrvatskog upravnog prava.
Europski sud za ljudska prava, Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, upravno pravo, izvršenje presuda, konstitucionalizacija upravnog prava
Autorska prava (c) 2025 Zvonimir Mataga, Franka Viljac Herceg https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
OBVEZNOST SUDSKIH ODLUKA I IZVRŠENJE PREMA NOVOM ZAKONU O UPRAVNIM SPOROVIMA IZ 2024. GODINE
U radu se razmatraju bitna pitanja vezana za obveznost sudskih odluka donesenih u upravnom sporu te postupak njihovog izvršenja. Nakon uvodnog poglavlja, najprije se prikazuje uređenje obveznosti upravnosudskih odluka i postupka izvršenja prema ranijim propisima (prema Zakonu o preuzimanju Zakona o upravnim sporovima iz 1991. te Zakonu o upravnim sporovima iz 2010. i njegovim izmjenama i dopunama iz 2014. godine koje su se odnosile na izvršenje). Potom se u središnjem dijelu rada analiziraju odredbe novog Zakona o upravnim sporovima koji je stupio na snagu 1. srpnja 2024. godine, kojima je bio cilj detaljnije regulirati postupak izvršenja odluka upravnih sudova i time pridonijeti većoj pravnoj sigurnosti te boljoj zaštiti prava stranaka. U zaključku se rada ocjenjuje da su novim odredbama ispravljene ranije uočene nedostatnosti u pravnom uređenju postupka izvršenja. Također se zaključuje da povećane sankcije za neizvršavanje pravomoćnih presuda mogu pozitivno utjecati na disciplinu javnopravnih tijela i djelovati kao preventivna mjera, osiguravajući da ta tijela izvršavaju pravomoćne presude upravnih sudova u zadanim rokovima i u skladu s pravnim shvaćanjima ili primjedbama suda.
Autorska prava (c) 2025 Marko Šikić, Lana Ofak https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
UTJECAJ PRAVA EUROPSKE UNIJE NA RAZVOJ ODGOVORNOSTI ZA ŠTETU KOD POJEDINIH VRSTA DIGITALNIH USLUGA U HRVATSKOM PRAVU
U radu se analiziraju propisi prava EU-a koji uređuju odgovornost za štetu kod pojedinih digitalnih usluga i njihov utjecaj na hrvatsko pravo. Obuhvaćena su pravila o uslugama u vezi s čijim se pružanjem primjenjuje GDPR, o uslugama povjerenja/ovjeravanja elektroničkih potpisa, o posredničkim uslugama uređenim Aktom o digitalnim uslugama te pravila Uredbe MiCA o odgovornosti za štetu u vezi s izdavanjem i trgovanjem kriptoimovinom. Također se prikazuju opća pravila o odgovornosti za štetu u kontekstu digitalnih usluga i izdvajaju se pojedini problemi koji se mogu pojaviti u primjeni općeg režima odgovornosti za štetu na digitalne usluge.
Autorska prava (c) 2025 Saša Nikšić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
PRAVA STRANAKA U PROVEDBI INSPEKCIJSKOG NADZORA
Cilj je ovoga rada utvrditi koja postupovna prava stoje na raspolaganju stranci u postupku inspekcijskog nadzora u Hrvatskoj, s ciljem zaštite njezinih prava u ovom postupku. U radu se najprije analizira pravna regulacija inspekcijskog nadzora u Hrvatskoj, a zatim se utvrđuje pravna priroda ovog oblika nadzora. Konačno, razmatraju se prava nadzirane osobe pri pokretanju postupka inspekcijskog nadzora, utvrđivanju činjenica u ovom postupku, pravo izjasniti se o činjenicama, okolnostima i pravnim pitanjima, pravo izvršiti uvid u spis te njezino pravo ukazati na netočnosti pri sastavljanju zapisnika kojim se inspekcijski nadzor okončava. U radu se, radi izvođenja zaključaka, koriste i izvori talijanskog, slovenskog i srpskog prava. Zaključuje se kako se prava stranaka u postupku inspekcijskog nadzora, prvenstveno, štite točno i istinito utvrđenim činjenicama i okolnostima vezanima uz obavljanje aktivnosti stranke te pravnim lijekovima u upravnom postupku, kojim se ovim osobama, po okončanju postupka inspekcijskog nadzora, izriču upravne ili prekršajne mjere.
inspekcijski nadzor, upravni postupak, pravna zaštita.
Autorska prava (c) 2025 Dario Đerđa, Klara Babić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
NOVI PRISTUP UREĐENJU DIONICA S VIŠESTRUKIM PRAVOM GLASA
U radu se analiziraju odredbe Direktive o strukturama dionica s višestrukim pravom glasa, koju su države članice dužne prenijeti u nacionalna zakonodavstva do 5. prosinca 2026. godine. Poseban osvrt daje se na rješenja usvojena u njemačkom, francuskom i talijanskom pravu u kojima je dopušteno izdavanje dionica s višestrukim pravom glasa. Odstupanje Njemačke od dugo usvojenog načela proporcionalnosti, dopuštanjem izdavanja dionica s višestrukim pravom glasa 2023. godine, iznenadilo je druge države članice EUa, budući da je smatrana primjerom beskompromisne zabrane struktura dionica s višestrukim pravom glasa. Talijanski zakonodavac dopustio je izdavanje dionica s višestrukim pravom glasa još 2014. godine, a francuski 2019. godine. Potaknuti zbivanjima na tržištu kapitala, i talijanski i francuski zakonodavci mijenjaju regulatorni okvir 2024. godine, kojim u većoj mjeri dopuštaju primjenu dionica s višestrukim pravom glasa. U hrvatskom zakonodavstvu zabranjeno je izdavanje dionica s višestrukim pravom glasa. To stajalište izmijenit će se prenošenjem Direktive o strukturama dionica s višestrukim pravom glasa u nacionalno zakonodavstvo, što će predstavljati značajnu izmjenu u hrvatskom pravu društava.
Direktiva o strukturama dionica s višestrukim pravom glasa
strukture dionica s višestrukim pravom glasa
Autorska prava (c) 2025 Antonija Zubović https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
PRIJENOS POSLOVNOG UDJELA U DRUŠTVU S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU U UVJETIMA SMJENE GENERACIJA
U trgovačkim društvima dolazi do promjene članstva iz raznih razloga. Većinski članovi društva s ograničenom odgovornošću koji su najčešće (ali ne nužno) i članovi uprave, zbog vlastita umirovljenja najčešće prepuštaju vođenje poslova društva drugim osobama. Tada se suočavaju i s činjenicom što učiniti sa svojim poslovnim udjelima. Ako je riječ o obiteljskom društvu, tada se postavlja pitanje hoće li osnivač, osim vođenja poslova društva i poslovne udjele darovati ili prodati mlađim članovima obitelji ili drugim osobama. Ponekad se to pitanje međugeneracijske sukcesije upravljačkih i članskih funkcija u samom društvu događa neplanski, odnosno nasljeđivanjem poslovnog udjela. Zadatak ovog rada je istražiti i usporediti izazove pravnog strukturiranja prijenosa poslovnog udjela u društvu s ograničenom odgovornošću na temelju ugovora o darovanju odabranom ili odabranim članovima obitelji, zatim prijepore koji se s time u vezi pojavljuju, kao i odgovoriti na pitanja koja se u korporativnoj i sudskoj praksi pojavljuju prilikom nasljeđivanja poslovnog udjela. Ujedno se radom predlaže na koji se način identifi cirani izazovi mogu pravno prevenirati.
Autorska prava (c) 2025 Edita Čulinović-Herc, Mihaela Braut Filipović, Sara Madžarov Matijević https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
INTERPRETACIJA KLJUČNIH PARAMETARA PROCJENE RIZIKA
Procjena rizika kompleksan je proces usmjeren na osnovne aspekte pranja novca, u smislu prikrivanja stvarne prirode, izvora ili vlasništva prihoda stečenih kriminalnim aktivnostima. Uspostavom politika, kontrola i postupka za učinkovito smanjenje i djelotvorno upravljanje rizicima, primjenom kriterija čimbenika i varijabli rizika, obveznici uspostavljaju osnovne komponente dubinske analize stranke. Prihvatljivost rizika, odnosno sklonost riziku smatra se referentnom točkom procjene, dok se modaliteti i tehnike pranja novca i financiranja terorizma, specificirani za svaku skupinu obveznika, uzimaju kao orijentir inherentnog i rezidualnog rizika. Analizom Nacionalne procjene rizika Republike Hrvatske provedene 2016. i 2020. godine, navedene se postavke primjenjuju, predočavajući intenzitet pojedinih predikatnih kaznenih djela, učestalost prijava sumnjivih transakcija pojedinih sektora te prepreka u uspostavi koherentnog i učinkovitog sustava procjene rizika. Komparativnom analizom Republike Hrvatske i drugih država u regiji nastoje se definirati dodirne točke i razlozi heterogenosti sustava u odnosu na točke ranjivosti, istražiti segmente suočavanja s izazovima na području novih prijetnji i detektirati recentne modalitete pranja novca s kojima se države u tim nastojanjima susreću.
Autorska prava (c) 2025 Sonja Cindori https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
ODGOVORNOST MEDIJA ZA AUTORIZIRANE INFORMACIJE
Rad se bavi odgovornošću za autorizirane informacije koje čine specifičnu kategoriju medijskih sadržaja s potencijalom prouzrokovanja štete trećim osobama. U uvodnom se dijelu analiziraju zakonski pojam autorizacije i njegove pravne aplikacije te različiti pristupi u sudskoj praksi. Središnja je tema rada odgovornost nakladnika za autorizirane informacije, identificiranje primarno odgovornih osoba te iznimke od općih pravila. Poseban je naglasak stavljen na čl. 21. st. 7. Zakona o medijima s fokusom na pretpostavke odgovornosti nakladnika i glavnog urednika. Autori razmatraju usklađenost ove odredbe s pravnim standardom Europskog suda za ljudska prava i ukazuju na problematične aspekte zakonskog teksta, osobito u dijelovima u kojima se primjenjuje terminologija kaznenog prava i onima u odnosu na glavnog urednika. Zaključuje se kako je potrebna prilagodba zakonodavstva radi postizanja veće dosljednosti u praksi i usklađenosti s europskim pravnim standardom.
autorizirane informacije; intervju; intervjuirana osoba; odgovornost nakladnika; glavni urednik
Autorska prava (c) 2025 Mijo Galiot, Vanesa Brizić Bahun https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
JESU LI POSTUPOVNA JAMSTVA DOBILA NOVO RUHO U OVRSI NA NEKRETNINI?
U radu je analizirana uloga postupovnih jamstva u jednom posebnom postupku, ovrsi na nekretnini. Inspiraciju je dao predmet Europskog suda za ljudska prava Nina Dimitrova protiv Bugarske u kojem je bilo povrijeđeno podnositeljičino pravo iz čl. 1. Protokola br. 1. uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Uz pravo na mirno uživanje imovine, još jedno pravo i njegova zaštita pojavljuju se u ovim postupcima, a riječ je o pravu na poštovanje doma. Kod oba se prava zahtijeva da su podnositeljima osigurana postupovna jamstva. S tim što, kada se radi o postupcima koji se vode između privatnopravnih subjekata, polje slobodne procjene države je nešto šire, ali ne isključuje pozitivnu obvezu da ih odgovarajuće zaštiti. Dosadašnja sudska praksa, koja se ticala prisilnog namirenja stvarnopravno osiguranih tražbina i zaštite konvencijskih prava, pokazivala je da je ključno obilježje dobrovoljnost osiguranja koja uključuje i pristanak na prodaju nekretnine (doma). Uz primjedbe podnositeljima u pogledu „neprigovaranja“ valjanosti pravnog osnova osiguranja te, uključujući u analizu zaštitu pruženu od strane Suda Europske unije u zaštiti potrošača, Europski sud za ljudska prava daje smjernice za buduće zaštite konvencijskih prava.
the right to peaceful enjoyment of possessions; the right to respect for home; procedural safeguards; mortgages.
Autorska prava (c) 2025 Gabrijela Mihelčić, Tajana Polić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
DOSJELOST U KONTEKSTU POJEDINAČNOG ISPRAVNOG POSTUPKA
U radu se razmatra institut dosjelosti u kontekstu pojedinačnog ispravnog postupka. Naime, pojedinačni ispravni postupak često je jednostranački postupak (dostava protivnoj strani nije osobna već obična), gdje kontradiktornost može biti znatno reducirana ili isključena, činjenice se utvrđuju sa stupnjem vjerojatnosti, a pravo na pravne lijekove je ograničeno. Kako se pojedinačni ispravni postupak sastoji od dvije etape, u radu se razmatra može li dosjelost sama po sebi biti opravdan razlog za otvaranje pojedinačnog ispravnog postupka (bez dostave adekvatne isprave na temelju koje se na razini vjerojatnosti može utvrditi podnositeljevo knjižno pravo), te se isto tako razmatra može li se dosjelost, i ako može kojim dokazima, utvrđivati u drugoj etapi postupka. Uz navedeno razmatra se i odnos između pojedinačnog ispravnog postupka i parničnog postupka radi utvrđenja prava vlasništva. Pri svemu se uzima u obzir to da u pojedinačnom ispravnom postupku, kao izvanparničnom (nespornom) postupku dolaze do izražaja oficijelne i inkvizitorne ovlasti suda.
Autorska prava (c) 2025 Zinka Bulka, Josip Dešić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
ZAŠTITA VJEROVNIKA I RADNIKA U PREKOGRANIČNIM STATUSNIM PROMJENAMA DRUŠTAVA KAPITALA
Izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima iz 2023. godine poboljšane su postojeće odredbe o prekograničnim pripajanjima i spajanjima te su uređene prekogranične podjele s osnivanjem te prekogranična preoblikovanja društava kapitala. Time se domaćim društvima kapitala te društvima kapitala iz država članica EU-a daje široki izbor oblika prekograničnog prestrukturiranja na unutarnjem tržištu EU-a, u skladu s njihovim obilježjima i potrebama. Ako je riječ o vjerovnicima i radnicima društava koja sudjeluju u tim statusnim promjenama, proširuje se njihovo pravo na obaviještenost te im se daje pravo stavljati primjedbe na plan prekogranične statusne promjene. Na temelju toga oni mogu donijeti odluku o korištenju individualnih sredstava zaštite te posredno utjecati na odluku skupštine društva o statusnoj promjeni. Vjerovnici imaju pravo tražiti osiguranje za nedospjele tražbine prije nastanka pravnih učinaka statusne promjene. Pravo radnika na suodlučivanje u društvu preuzimatelju, novim društvima ili preoblikovanom društvu štiti se odgovarajućom primjenom odredbi Zakona o sudjelovanju radnika u odlučivanju u SE-u i u SCE-u. Time se sprječava oduzimanje ili umanjenje prava radnika na suodlučivanje u prekograničnim statusnim promjenama.
prekogranične statusne promjene, zaštita vjerovnika i radnika, Republika Hrvatska
Autorska prava (c) 2025 Dionis Jurić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
RECENTNA PRAKSA SUDA EUROPSKE UNIJE O ODGOVORNOSTI ZA ŠTETU ZBOG POVREDE PRAVA NA ZAŠTITU OSOBNIH PODATAKA
U radu se prikazuju recentne odluke Suda Europske unije o tumačenju čl. 82. Uredbe o zaštiti podataka kojim je propisana odgovornost za štetu. Neposredna primjena Uredbe o zaštiti podataka pred sudovima država članica otvara brojna pitanja o usklađenosti pravila nacionalnih prava s pravilima Uredbe, posebno onih koja se odnose na pojam neimovinske štete i utvrđivanje njezine visine, vrstu i pretpostavke odgovornosti za štetu te teret dokaza u postupcima radi njezine naknade. Sud je Europske unije tijekom posljednje godine dana sustav privatne provedbe Uredbe o zaštiti podataka svojim tumačenjima značajno upotpunio, ali su brojna pitanja i dalje otvorena. Među njima se svakako ističu ona koja su posljedice činjenice da je pojam neimovinske štete autonoman i da mora imati ujednačeno tumačenje u cijeloj Europskoj uniji. Budući da Uredba o zaštiti podataka ne propisuje kriterije za utvrđivanje visine naknade za tu štetu niti daje smjernice nacionalnim zakonodavcima i sudovima u tom pogledu, upitno je koliko su uz trenutačno važeće uređenje ostvarivi njezini ciljevi.
Autorska prava (c) 2025 Maja Bukovac Puvača, Armando Demark https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
MEĐUNARODNA ZNANSTVENA KONFERENCIJA POVODOM 210. GODIŠNJICE ROĐENJA HRVATSKOG BANA IVANA MAŽURANIĆA, NOVI VINODOLSKI, OD 10. DO 11. LISTOPADA 2024. GODINE
Povodom 210. godišnjice rođenja hrvatskog bana Ivana Mažuranića održana je međunarodna znanstvena konferencija u Novome Vinodolskom 10. i 11. listopada 2024. godine. Konferencija je okupila trideset znanstvenika različitih profila iz pet zemalja, a nastala je kao rezultat zajedničke suradnje Pravnog fakulteta u Rijeci sa Zavodom za povijesne i društvene znanosti HAZU u Rijeci s područnom jedinicom u Puli, Pravnim fakultetom Sveučilišta u Szegedu, Pravnim fakultetom u Beogradu i Narodnom čitaonicom i knjižnicom Novi Vinodolski. U prikazu se detaljno obrazlažu iznesena izlaganja i naglašavaju zajednički zaključci koji su potvrdili neupitnu važnost bana Mažuranića za hrvatsku znanost i kulturu.
Autorska prava (c) 2024 Luka Nalis https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
GODINE 1860./1861. I DRŽAVLJANSTVO U KRALJEVINAMA HRVATSKOJ I SLAVONIJI
Godine 1860./1861. u Kraljevinama Hrvatskoj i Slavoniji označavaju prekretnicu u njihovu ustavnopravnom razvoju, budući da je tada dokinut neoapsolutizam, vraćena je ograničena ustavnost i sazvan je Hrvatski sabor. U novonastalim ustavnopravnim okolnostima kao značajno nametnulo se pitanje uređenja državljanstva Kraljevina te pitanje uređenja odnosa domaćih i stranaca. Ta su pitanja imala važno mjesto u radu Banske konferencije, Hrvatskog sabora, ali i u upravnoj praksi. U radu su stoga analizirani akti koje su u području defi niranja pripadnosti osoba donijeli Banska konferencija i Hrvatski sabor. Također je analiziran zakonski prijedlog o indigenatu i naturalizaciji, koji je Hrvatskom saboru podnio zastupnik riječke županije Jaćim Pavletić. Analizirani su i praktični aspekti defi niranja pripadnosti s obzirom na mjeru uvođenja hrvatskog jezika kao službenog u Kraljevinama. Spomenuta pitanja bila su dosad tek djelomično obrađivana te nisu bila predmetom sustavnijeg osvrta. Rad stoga ima za cilj pružiti cjelovitu analizu problematike državljanstva u Kraljevinama Hrvatskoj i Slavoniji tijekom 1860. i 1861. godine. Uz navedeno, u radu se procesi iz 1860. i 1861. godine smještaju u širi kontekst hrvatske pravne tradicije uređenja državljanstva.
Autorska prava (c) 2025 Ivan Kosnica https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
ORIGINALIZAM I DEMOKRATSKI PROCES: MAJORITETNI ARGUMENTI U PRAKSI VRHOVNOG SUDA SAD-A U radu se istražuje tenzija između originalizma, točnije teorije ustavnog tumačenja prema kojoj je izvorno značenje ustavnih odredbi autoritativno, i protuvećinskih elemenata koji su duboko ugrađeni u Ustav SAD-a. Analiziraju se odabrane odluke Vrhovnog suda SAD-a u kojima su suci Vrhovnog suda koji su primjenjivali originalizam odlučili zaštititi demokratski proces kao superiornu ustavnu vrijednost, nasuprot zaštiti manjina čija prava nisu bila osigurana u institucijama koje se temelje na vladavini većine. Analizirane odluke uključuju tri glavne odluke o pravu na pobačaj (Roe protiv Wadea, Planned Parenthood of Southeastern Pennsylvania protiv Caseya i Dobbs protiv Jackson Women’s Health Organization) i ključnu odluku koja je legalizirala istospolni brak u SAD-u (Obergefell protiv Hodgesa). Analiza pokazuje kako, unatoč tvrdnjama pojedinih sudaca u njihovim mišljenjima, sudačka primjena originalističke metodologije prema kojoj su prava manjine bila ostavljena na milost većine nije neutralni iskaz vjernosti ustavu. Naprotiv, suci vođeni originalističkom metodologijom izvršili su odabire vrijednosne prirode koji otkrivaju majoritetnu vizuru demokracije.
Autorska prava (c) 2024 Niko Jarak, Ana Horvat Vuković https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Fenomen surogat majčinstva, kao alternativni način dobivanja potomstva, najbolji je primjer dalekosežnosti potpomognute oplodnje te predstavlja najsloženiji medicinsko-socijalno-pravni oblik ljudskoga začeća koji radikalno i iz temelja mijenja poimanje obitelji. Iako predstavlja ambivalentnu pojavu kojoj nedostaje univerzalna apologija, surogat majčinstvo polako postaje sve više prihvaćeno, teoretski i praktično, u zemljama diljem svijeta. No, ona je odraz neunificiranog poimanja kategorija roda, spola i reprodukcije, čija neujednačena zakonska regulacija, koja oscilira od potpune zabrane bilo kakvog oblika surogat majčinstvu do čisto ugovornog pristupa otvorenog za sve varijacije njegovog oblika, pridonosi pravnoj nesigurnosti u pogledu utvrđivanja ili priznavanja zakonskog roditeljstva i pitanja državljanstva ovako rođene djece. U ovome se radu predstavlja globalni pregled pravne regulacije i pokazuje se da ovaj fenomen, kao najizazovniji nusprodukt medicinski potpomognute oplodnje, nije efemerna pojava. Stoga je nužno stvoriti, neovisno o stavu države prema surogat majčinstvu (bio on prohibitivan ili permisivan), zaštitne mjere u odnosu na sve dionike tog procesa, napose osigurati zaštitu temeljnih prava ovako rođene djece.
surogat majčinstvo, zamjensko majčinstvo, namjeravani roditelji, naručiteljski par
Autorska prava (c) 2024 Nevena Aljinović https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
EFFICACY AND AUTOPOIESIS OF THE SYSTEM OF SCIENCE, EDUCATION, LAW AND POLITICS
KRITERIJI UČINKOVITOSTI I AUTOPOIETIČNOST SUSTAVA PRAVA, ZNANOSTI, OBRAZOVANJA I POLITIKE Pravo je sustav hijerarhije normi. Usklađivanje viših i nižih normi te njihova primjena osiguravaju zakonitost i učinkovitost prava. Istovremeno, pravo je promjenjiv sustav. Te su promjene posljedica različitih političkih i drugih društvenih utjecaja. Njihova kompleksnost nerijetko onemogućava jasno određivanje same hijerarhijske strukture, što otvara pitanje dostatnosti pojedinih dominantnih pravnih metoda za obuhvatnije tumačenje učinaka pravnog sustava. U radu se ispituje razlikuje li se i na koji se način razlikuje tumačenje učinkovitosti pravnog sustava putem reduciranog načela pripisivanja, ili je ono nedostatno, u odnosu na redukciju kompleksnosti pravnog sustava putem kodova i operacija koje ga čine autopoietičnim. Najznačajnije su teorijske implikacije pojašnjene na primjeru pravne norme jednog dijela javnog prava (sveučilišnog prava i prava znanstvenih organizacija) određivanjem kriterija procjene pravne i društvene učinkovitosti s obzirom na obilježja autopoietičnosti pripadajućih sustava prava, znanosti, obrazovanja i politike na način kako su ona određena u Luhmannovoj teoriji sustava.
Autorska prava (c) 2024 Ksenija Grubišić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
RAZVOJ TRANSPARENTNOSTI U JAVNOM I PRIVATNOM (UGOVORNOM) PRAVU
U radu se pokazuje da postupnom evolucijom i prijenosom iz javnog u privatno pravo, a posebno u kontekstu ugovornog potrošačkog prava, transparentnost od političko-deklarativne preporuke, preko zahtjeva danas postaje široko prihvaćeni, uobičajeni, čime i očekivani standard. Iako još uvijek nije formulirana ni zakonom određena kao načelo, transparentnost je de facto, a osobito kroz presude Suda Europske unije (koje svjedoče da se transparentnost ne može svesti samo na razumljivost u gramatičkom i formalnom smislu, već se mora promatrati i njezin temeljni smisao), postala jedno od ključnih načela, osobito i neizostavno u situacijama u kojima se ugovor sklapa potpisivanjem ugovornog formulara koji je unaprijed pripremila jedna strana. Navedeno znači da se trenutačno može pouzdano reći da je transparentnost ugovora i ugovornih odredbi jedno od bitnih načela ili zahtjeva potrošačkog prava. Kako u suvremenom pravu dolazi do značajnog utjecaja potrošačkog (ugovornog) prava na (opće) ugovorno pravo, tako svjedočimo vremenu u kojem transparentnost postupno, ali sigurno i s razlogom postaje jedno od načela suvremenog (općeg) ugovornog prava.
Autorska prava (c) 2024 Slobodan Vukadinović, Katarina Jovičić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
KAZNENO I PREKRŠAJNOPROCESNI IMUNITET PROPISAN HRVATSKIM PRAVOM
Institut kaznenoprocesnog imuniteta ili imuniteta nepovredivosti sprječava da se protiv određenih kategorija osoba pokrene i vodi kazneni postupak ili da im se oduzme sloboda za sva ili neka kaznena djela. Taj imunitet može postojati na temelju pravila međunarodnog ili nacionalnog prava, koji je predmet ovog rada. Nakon teorijskog uvoda, u radu se razmatraju nositelji i opseg kaznenoprocesnog imuniteta. Uz to, razmatraju se i dopuštenost propisivanja kaznenoprocesnog imuniteta zakonom, njegovo vremensko važenje, značenje zabrane „pritvaranja“, značenje zabrane „pokretanja“ postupka te koji su njegovi procesni učinci. Zatim se istražuje vrijedi li, u suprotnosti sa zakonskom odredbom, kaznenoprocesni imunitet i u prekršajnom postupku. Kako bi se pronašli odgovori ili smjernice za nerazjašnjena teorijska i praktična pitanja o kaznenoprocesnom imunitetu u hrvatskom pravu istraženo je i uređenje imuniteta u njemačkom i francuskom pravnom poretku. Na temelju provedenog istraživanja zaključuje se da ne postoje jasni kriteriji o tome kada imunitet može biti propisan zakonom te da cijeli sustav nije do kraja domišljen. Utvrđena su i druga obilježja kaznenoprocesnog imuniteta: da je vremenski ograničen, da se odnosi na svako oduzimanje slobode te da ne sprječava provođenje radnji u fazi izvida. Obrazlaže se i stav da kaznenoprocesni imuniteti barem djelomično vrijede i u prekršajnom postupku.
Autorska prava (c) 2024 Marin Bonačić, Nikša Vojvoda https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
KRITIČKA ANALIZA GUASTINIJEVA SHVAĆANJA SUKOBA IZMEĐU USTAVNIH PRAVA I TEHNIKE ODVAGIVANJA
U ovome se radu raspravlja o sukobima između ustavnih prava i tehnici odvagivanja kao najpoznatijoj i najraširenijoj tehnici za rješavanje takvih sukoba. Kritički se analizira shvaćanje sukoba između ustavnih prava i tehnike odvagivanja Riccarda Guastinija, glavnog predstavnika đenoveške škole pravnog realizma. Cilj analize u ovome radu je odgovoriti na sljedeća pitanja. Prvo, kakav je karakter sukoba između ustavnih prava. Drugo, koja je razlika između odvagivanja i Guastinijeve inačice kriterija lex specialis kao moguće alternativne metode rješavanja sukoba između ustavnih prava. Treće, kakvu funkciju ima odvagivanje u sudačkom rasuđivanju. I četvrto, što odvagivanje, prema Guastiniju, čini radnjom pravnog konstruiranja.
Autorska prava (c) 2024 Luka Burazin, Marin Keršić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
JAVNOST ZEMLJIŠNE KNJIGE I ZAŠTITA OSOBNIH PODATAKA
Rad analizira različite kontekste ostvarivanja javnosti i zaštite osobnih podataka u zemljišnoknjižnom sustavu. Članak se nastavlja na raniji rad koji se bavio zaštitom osobnih podataka u kontekstu funkcija zemljišnih knjiga i problemu pristupa segmentirano iz četiri različita aspekta: aspekta predmeta publiciranja, aspekta uvida, aspekta pretraživanja i iz aspekta korištenja osobnih podataka. Predmet publiciranja otvara problem koji se osobni podaci trebaju publicirati kroz zemljišnoknjižni sustav. Uvid u zemljišnu knjigu otvara problem tko treba imati pravo na uvid u koje publicirane podatke i na koji način se uvid treba konkretno ostvarivati. Pretraživanje zemljišnih knjiga otvara pak problem po kojim kriterijima se zemljišna knjiga treba moći pretraživati i tko treba moći koristiti koji kriterij pretraživanja. Konačno, korištenje otvara problem kako se trebaju koristiti podaci u koje je uvid ostvaren. Rad je strukturiran po opisanim aspektima u četiri odgovarajuća dijela, uz zaključak koji sintetizira rezultate i naglašava da je strah od potencijalne zloupotrebe javnosti zemljišnih knjiga neopravdan, jer je postojeće uređenje, koje ne pristupa svim problemima na isti način, adekvatno uravnotežilo zaštitu pravne sigurnosti sudionika u pravnom prometu nekretninama i zaštitu njihovih osobnih podataka publiciranih u zemljišnoknjižnom sustavu, slijedom čega isto treba zadržati uz odgovarajuće izmjene koje bi na jasniji i potpuniji način uredile još uvijek sporna pitanja.
Autorska prava (c) 2024 Hano Ernst, Tatjana Josipović https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
TRANSITION OF ACCESSORY AND NON-ACCESSORY SECURITIES WITH CESSION BY OPERATION OF LAW (CESSIO LEGIS)
PRIJELAZ AKCESORNIH I NEAKCESORNIH OSIGURANJA KOD ZAKONSKE CESIJE (CESSIO LEGIS) U poslovnoj praksi tražbine su obično osigurane osobnim i stvarnim oblicima osiguranja. Koriste se različite vrste osiguranja, to jest akcesorna i neakcesorna. Postavlja se pitanje kako tumačiti pravila o subrogaciji (cessio legis) u odnosu na prijenos neakcesornih oblika osiguranja na ispunitelja obveze, posebice u slučaju jamstva (poručanstva). Jamac se obvezuje ispuniti dužnikovu obvezu (ne svoju) prema dužnikovom vjerovniku. Slijedom toga, nakon ispunjenja, tražbina vjerovnika prema dužniku prelazi na jamca sa svim akcesornim pravima i osiguranjima. Ključno pitanje na koje se odgovara u ovome članku jest prelaze li na jamca i neakcesorna prava (koji je ispunio obvezu glavnog dužnika) ili pak mora vjerovnik izvršiti odgovarajući (dodatni) posao ustupa da bi se ta prava prenijela. U članku su prikazana ključna saznanja u vezi s navedenim, uz analizu pravnog položaja jamca u postupcima u slučaju nesolventnosti.
Autorska prava (c) 2024 Renato Vrenčur, Denis Baghrizabehi, Kristjan Zahrastnik https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0