Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci
type: channel
description: Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci izlazi u kontinuitetu od 1980. godine (ISSN 1330-349X). Od 1995. do 2015. godine tiskao se dvaput godišnje. Od 2016. godine tiska se triput godišnje u nakladi od 300 primjeraka. Od volumena 26, br. 2 (2005.) Zbornik izlazi u elektroničkom izdanju (E-ISSN 1846-8314). Odlukom Ministarstva znanosti i obrazovanja Republike Hrvatske Zbornik je priznat kao časopis po vrsnoći izjednačen s međunarodno priznatim publikacijama.
publisher: Sveučilište u Rijeci, Pravni fakultet
language: hr
publication name: Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci
issn: 1330-349X
copyright: Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci časopis je u otvorenom pristupu i licenciran je u skladu s Creative Commons Attribution-NonCommercial 4.0 licencom. Sadržaj časopisa u cijelosti je besplatno dostupan. Korisnici smiju čitati, preuzimati, kopirati, distribuirati, tiskati, pretraživati ili stavljati poveznice na materijal te mijenjati, preoblikovati i prerađivati materijal ili ga koristiti na druge zakonite načine, sve dok odgovarajuće citiraju izvornik. Radove objavljene u časopisu Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci dopušteno je pohranjivati u institucijske i tematske repozitorije uz osiguravanje poveznica na mrežne stranice časopisa i Hrčka. Nakon prihvaćanja kategoriziranog rukopisa za objavu u Zborniku, autor smije objaviti isti rukopis u drugom časopisu samo uz suglasnost Uredništva (sekundarna objava). Pri ponovnoj objavi članka, članak mora sadržavati podatak o tome gdje je članak prvi put objavljen.
items: POJEDINAČNA PROCJENA ŽRTVE U KAZNENOM POSTUPKU
items: 31. MEĐUNARODNO SAVJETOVANJE PRAVNIKA „PETAR SIMONETTI“ (VLASNIŠTVO – OBVEZE – POSTUPAK), POREČ, OD 9. DO 11. TRAVNJA 2025. GODINE
items: DRUŠTVENI UGOVOR KAO SCENSKI ČIN
items: REFORMA KOJA SE ČEKA
items: D. 18,6,9 (GAIUS LIBRO 10 AD EDICTUM PROVINCIALE)
items: O „PREDSTAVLJANJU“ U PARNICI
items: USTAVNOPRAVNI OKVIR OGRANIČENJA PRAVA VLASNIŠTVA U REPUBLICI HRVATSKOJ
items: RJEŠAVANJE ODNOSA („SUKOBA“) IZVANPARNIČNOG I PARNIČNOG POSTUPKA PREMA NOVOM ZAKONU O IZVANPARNIČNOM POSTUPKU
items: POVREDE PRAVA ZAJAMČENIH EUROPSKOM KONVENCIJOM ZA ZAŠTITU LJUDSKIH PRAVA I TEMELJNIH SLOBODA UTVRĐENE U PODRUČJU UPRAVNOG PRAVA U REPUBLICI HRVATSKOJ
items: OBVEZNOST SUDSKIH ODLUKA I IZVRŠENJE PREMA NOVOM ZAKONU O UPRAVNIM SPOROVIMA IZ 2024. GODINE
items: UTJECAJ PRAVA EUROPSKE UNIJE NA RAZVOJ ODGOVORNOSTI ZA ŠTETU KOD POJEDINIH VRSTA DIGITALNIH USLUGA U HRVATSKOM PRAVU
items: PRAVA STRANAKA U PROVEDBI INSPEKCIJSKOG NADZORA
items: NOVI PRISTUP UREĐENJU DIONICA S VIŠESTRUKIM PRAVOM GLASA
items: PRIJENOS POSLOVNOG UDJELA U DRUŠTVU S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU U UVJETIMA SMJENE GENERACIJA
items: INTERPRETACIJA KLJUČNIH PARAMETARA PROCJENE RIZIKA
items: ODGOVORNOST MEDIJA ZA AUTORIZIRANE INFORMACIJE
items: JESU LI POSTUPOVNA JAMSTVA DOBILA NOVO RUHO U OVRSI NA NEKRETNINI?
items: DOSJELOST U KONTEKSTU POJEDINAČNOG ISPRAVNOG POSTUPKA
items: ZAŠTITA VJEROVNIKA I RADNIKA U PREKOGRANIČNIM STATUSNIM PROMJENAMA DRUŠTAVA KAPITALA
items: RECENTNA PRAKSA SUDA EUROPSKE UNIJE O ODGOVORNOSTI ZA ŠTETU ZBOG POVREDE PRAVA NA ZAŠTITU OSOBNIH PODATAKA
items: MEĐUNARODNA ZNANSTVENA KONFERENCIJA POVODOM 210. GODIŠNJICE ROĐENJA HRVATSKOG BANA IVANA MAŽURANIĆA, NOVI VINODOLSKI, OD 10. DO 11. LISTOPADA 2024. GODINE
items: GODINE 1860./1861. I DRŽAVLJANSTVO U KRALJEVINAMA HRVATSKOJ I SLAVONIJI
items: ORIGINALISM AND THE DEMOCRATIC PROCESS
items: SUROGAT MAJČINSTVO
items: EFFICACY AND AUTOPOIESIS OF THE SYSTEM OF SCIENCE, EDUCATION, LAW AND POLITICS
items: RAZVOJ TRANSPARENTNOSTI U JAVNOM I PRIVATNOM (UGOVORNOM) PRAVU
items: KAZNENO I PREKRŠAJNOPROCESNI IMUNITET PROPISAN HRVATSKIM PRAVOM
items: KRITIČKA ANALIZA GUASTINIJEVA SHVAĆANJA SUKOBA IZMEĐU USTAVNIH PRAVA I TEHNIKE ODVAGIVANJA
items: JAVNOST ZEMLJIŠNE KNJIGE I ZAŠTITA OSOBNIH PODATAKA
items: TRANSITION OF ACCESSORY AND NON-ACCESSORY SECURITIES WITH CESSION BY OPERATION OF LAW (CESSIO LEGIS)

POJEDINAČNA PROCJENA ŽRTVE U KAZNENOM POSTUPKU
type: item
description: Pojedinačna procjena žrtve uvedena je u Zakon o kaznenom postupku 2017. godine kao rezultat prenošenja Direktive 2012/29/EU. Njezinim je uvođenjem nastavljena tendencija pridavanja snažnije uloge žrtvi kaznenog djela u kaznenom postupku. Međutim, način na koji je taj institut trenutačno propisan u hrvatskom pravnom sustavu izaziva brojne nedoumice, na koje se u ovom radu nastoji ponuditi odgovor. Nakon pregleda normativnog okvira, analizira se zakonska formulacija prema kojoj se procjena provodi „uz sudjelovanje žrtve“. Taj se jezični izričaj u radu tumači u skladu s temeljnim procesnim načelima, koja nalažu oprez u komunikaciji između raspravnog suda i žrtve. Nakon toga se, kroz prizmu istih načela, pozornost posvećuje odredbi koja omogućuje „poseban način ispitivanja žrtve“. U interesu očuvanja procesne ravnoteže de lege lata, autori zagovaraju restriktivno tumačenje tog zakonskog instituta, a u zaključnom dijelu ocrtavaju osnovne odrednice slovenskog zakonskog rješenja, koje može poslužiti kao putokaz de lege ferenda.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: pojedinačna procjena žrtve
  topic: keywords
subject: kazneni postupak
  topic: keywords
subject: žrtva kaznenog djela
  topic: keywords
creator: Igor Martinović
creator: Domagoj Vučkov
rights: Autorska prava (c) 2025 Igor Martinović, Domagoj Vučkov https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-09-15
publication date: 2025-09-15
starting page: 363
ending page: 385
doi: 10.30925/zpfsr.46.2.2

31. MEĐUNARODNO SAVJETOVANJE PRAVNIKA „PETAR SIMONETTI“ (VLASNIŠTVO – OBVEZE – POSTUPAK), POREČ, OD 9. DO 11. TRAVNJA 2025. GODINE
type: item
description: Uz medijsko pokroviteljstvo Novog informatora, Pravni fakultet u Rijeci u suradnji s Visokim upravnim sudom Republike Hrvatske i Hrvatskom javnobilježničkom komorom organizirao je 31. Međunarodno savjetovanje pravnika „Petar Simonetti“ (Vlasništvo – Obveze – Postupak) od 9. do 11. travnja 2025. godine u Poreču. Kao i kod prethodno održanih savjetovanja „Petar Simonetti“, i ovogodišnje tradicionalno savjetovanje ponudilo je sudionicima pet sekcija u sklopu kojih je izloženo trideset i jedno predavanje i organizirano pet okruglih stolova. Tijekom trodnevnog rada prodiskutirane su mnoge aktualne teme i ponuđeni odgovori na velik broj pravnih pitanja i nedoumica u konstruktivnoj raspravi s polazišta pravne teorije i prakse.
subject: PRIKAZ
  topic: section
subject: Međunarodno savjetovanje pravnika “Petar Simonetti”
  topic: keywords
subject: Pravni fakultet u Rijeci
  topic: keywords
creator: Klara Babić
creator: Josip Dešić
rights: Autorska prava (c) 2025 Klara Babić, Josip Dešić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-09-15
publication date: 2025-09-15
starting page: 479
ending page: 487
doi: 10.30925/

DRUŠTVENI UGOVOR KAO SCENSKI ČIN
type: item
description: Ako državna vlast proizlazi iz volje naroda koja je shvaćena kao nedjeljiva, kako narod kao izvorišni politički subjekt može svoju moć vršiti na institucionalno razdijeljen način kakav pretpostavlja moderni konstitucionalizam? U pokušaju da razriješi ovaj paradoks konstitutivne vlasti, suvremena se ustavna teorija periodično vraća kanonskom tekstu Rousseauova Društvenog ugovora. Ovaj rad nastoji pokazati kako Rousseauova teorija teatralnosti, izložena u njegovoj javnoj polemici s Jeanom d’Alembertom, može doprinijeti dinamičnijem razumijevanju koncepta konstitutivne vlasti unutar Rousseauove kontraktualističke teorije. Reevaluacija ključnog argumenta Društvenog ugovora u svjetlu Rousseauova šireg filozofskog opusa pokazuje kako konstitutivna vlast, za koju Rousseau tvrdi da prethodi konstituiranoj vlasti, postoji isključivo u obliku retroaktivne teatralne narativizacije te se, kao takva, odnosi isključivo na kreativnu sposobnost zajednice da sama sebi kontinuirano predočuje vlastiti simbolički univerzum, odnosno postoji samo unutar onoga što je Robert Cover nazvao nomosom. Za Rousseaua, da bi takvo kolektivno predočavanje bilo uvjerljivo, ono mora efektivno prikriti svoj kazališni instrumentarij i lažno se prikazati kao ono što nije i što nikada ne može biti – mora se pojaviti kao javni festival neposredne demokracije.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: konstitutivna vlast
  topic: keywords
subject: Rousseau
  topic: keywords
subject: društveni ugovor
  topic: keywords
subject: ustavna imaginacija
  topic: keywords
subject: teatralnost
  topic: keywords
creator: Darko Vinketa
rights: Autorska prava (c) 2025 Darko Vinketa https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-09-15
publication date: 2025-09-15
starting page: 409
ending page: 430
doi: 10.30925/zpfsr.46.2.4

REFORMA KOJA SE ČEKA
type: item
description: Funkcioniranje pravosudnog sustava u svakoj zemlji pouzdan je pokazatelj u kojoj se mjeri poštuju demokratski principi i načelo vladavine prava. Ključan aspekt vladavine prava svakako je dobro uređen sustav upravnog sudovanja. Zaštita prava i interesa pojedinaca ne može se uvijek ostvariti u upravnom postupku, zbog čega je njihova zaštita u sudskim postupcima od naročite važnosti. U kontekstu Europske unije, pravo na žalbu u upravnim sporovima zadnjih godina ističe se kao ključno pitanje, kako bi se omogućio otvoren pristup upravnim sudovima najviše instance te se time osigurao viši standard zaštite prava i interesa pojedinaca u upravnim predmetima. Države članice Europske unije imaju značajnu slobodu u stvaranju pristupa najvišim sudovima. Analiza upravnog sudovanja u europskom usporednom pravu pokazuje da se ono organizira u najmanje dva stupnja. Rezultati istraživanja iz ovog rada, kako s teorijskog, tako i s praktičnog aspekta, ističu značaj i izazove integracije mehanizma žalbe u upravnom sporu u Bosni i Hercegovini, koja i dalje zadržava tradicionalna rješenja upravnosudskog postupka. Pristup upravnom sudu više instance, kao dio šireg koncepta ostvarivanja prava na učinkovit pravni lijek, proisteklog iz Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te općih postulata prava, trebao bi građanima u Bosni i Hercegovini osigurati dodatno pravno sredstvo za ispravku povreda učinjenih od upravnih tijela, čime bi se postigla veća pravna sigurnost. Čini se da bi takva reforma upravnog spora predstavljala važan korak u stvaranju boljeg i učinkovitijeg pravosudnog sustava u Bosni i Hercegovini.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: pravo na učinkovit pravni lijek
  topic: keywords
subject: žalba
  topic: keywords
subject: upravni spor
  topic: keywords
subject: upravno sudovanje
  topic: keywords
subject: upravna pravda.
  topic: keywords
creator: Admir Selesković
rights: Autorska prava (c) 2025 Admir Selesković https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-09-15
publication date: 2025-09-15
starting page: 451
ending page: 475
doi: 10.30925/zpfsr.46.2.6

D. 18,6,9 (GAIUS LIBRO 10 AD EDICTUM PROVINCIALE)
type: item
description: D. 18,6,9 (GAIUS LIBRO 10 AD EDICTUM PROVINCIALE) – ZAŠTO BI PRODAVATELJ TREBAO PLATITI NAKNADU ZA DRVEĆE? U članku se obrađuje koncept odgovornosti prodavatelja nekretnine za prešućivanje relevantnih informacija kupcu prije sklapanja kupoprodajnog ugovora u klasičnom rimskom pravu. Glavni izvor koji služi kao osnova za razradu jest D. 18,6,9 (Gaius libro 10 ad edictum provinciale), u kojem vjetar ruši stabla na nekretnini koja je predmet prodaje. Prodavatelj je bio upoznat s događajem, ali o tome nije obavijestio kupca. Gaj tvrdi kako bi prodavatelj trebao nadoknaditi štetu kupcu, čime se ukazuje na dodatnu pravnu zaštitu kupčeva položaja. Teza je potkrijepljena analizom drugih izvora koji se bave kupoprodajom nekretnina na kojima je vjetar srušio drveće, odnosno slučajevima u kojima prodavatelj nije priopćio kupcu relevantne informacije. Slijedom navedenoga, cilj je članka istražiti odgovornost prodavatelja nekretnine za skriveni nedostatak kako bi se procijenilo definira li maksima caveat emptor pravila upravljanja rizikom vezane uz prikrivene informacije o događajima koji su se dogodili tijekom predugovornih pregovora u kupoprodaji nekretnina u klasičnom rimskom pravu.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: emptio venditio
  topic: keywords
subject: materijalni nedostatak
  topic: keywords
subject: nekretnina
  topic: keywords
subject: arbores vento
  topic: keywords
subject: rimsko pravo
  topic: keywords
creator: Marko Sukačić
rights: Autorska prava (c) 2025 Marko Sukačić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-09-15
publication date: 2025-09-15
starting page: 387
ending page: 408
doi: 10.30925/zpfsr.46.2.3

O „PREDSTAVLJANJU“ U PARNICI
type: item
description: U radu se razmatra dio problematike koji se odnosi na procesnu zaštitu prava većeg kruga osoba (kolektivitet, zajednica, grupa, class), koje prema drugoj stranci u postupku imaju zahtjev utemeljen na činjeničnoj i pravnoj osnovi koja je identična. U vezi s tim postavljaju se brojna pitanja, od kojih su odabrana ona koja se odnose na dvojbu u vezi s potrebom uspostavljanja zajedničkog procesnog okvira za zaštitu različitih zaštićenih kolektivnih prava, ovlaštenike za podnošenje tužbe u ime i za račun grupe, zahtjeve koji se u postupku mogu postaviti, te učinke presude prema svim pripadnicima grupe – osim onih koji su izjavili da to ne žele (opt-out) ili samo onih koji su izričito pristali (optin). Dodatno se, među ostalim, analizira problematika nadležnosti sudova i postupka u kojem će oni donositi odluke o postavljenim zahtjevima, mogućnost stranaka da pribave dokaze koji se nalaze kod protivne stranke u postupku (disclosure), financiranje troškova postupka od strane trećih osoba te (sudsku) kontrolu nagodbi koje su sklopljene u vezi s postupkom zaštite kolektivnih prava.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: zaštita kolektivnih prava, predstavnička tužba, aktivna legitimacija, opt-in/opt-out
  topic: keywords
creator: Iva Buljan
creator: Eduard Kunštek
rights: Autorska prava (c) 2025 Iva Buljan, Eduard Kunštek https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 285
ending page: 308
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.13

USTAVNOPRAVNI OKVIR OGRANIČENJA PRAVA VLASNIŠTVA U REPUBLICI HRVATSKOJ
type: item
description: Ustavnopravni okvir u Republici Hrvatskoj, koji uređuje pravo vlasništva i njegovo ograničenje, koherentan je s njegovim konvencijskim uređenjem sadržanim u članku 1. Protokola br. 1 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Ovi propisi, s jedne strane, pristupaju pravu vlasništva kroz sinergijsku povezanost ustavnog i konvencijskog jamstva, a s druge strane pristupaju obvezi njegovih nositelja da ga koriste na način koji doprinosi općem dobru i/ili ostvarivanju općeg javnog interesa, zbog čega ono može biti ograničeno, pa čak i u krajnjoj liniji oduzeto. U takvom svojem pristupu oni polaze od stajališta da jamstvo prava vlasništva nije apsolutno pravo te da se može ograničiti (pa i oduzeti) ako se i kada se steknu uvjeti i kriteriji propisani Ustavom Republike Hrvatske i zakonom radi zaštite te ostvarivanja kvalificiranog javnog interesa u korist javnog dobra zajednice. Ograničenje ili oduzimanje prava vlasništva mora biti provedeno u skladu s propisanim postupkom te popraćeno odgovarajućom naknadom, odnosno obeštećenjem vlasnika. U radu se navedene teze razrađuju na teorijskoj razini te potkrjepljuju stajalištima iz nekoliko predmeta iz jurisprudencija Ustavnog suda Republike Hrvatske i Europskog suda za ljudskih prava.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: pravo vlasništva, Ustavni sud RH, Europski sud za ljudska prava
  topic: keywords
creator: Mato Arlović
rights: Autorska prava (c) 2025 Mato Arlović https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 235
ending page: 259
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.11

RJEŠAVANJE ODNOSA („SUKOBA“) IZVANPARNIČNOG I PARNIČNOG POSTUPKA PREMA NOVOM ZAKONU O IZVANPARNIČNOM POSTUPKU
type: item
description: U radu se nastoji istražiti pravno uređenje postupovnopravne situacije u kojoj je postupak radi rješenja određene pravne stvari iniciran kao izvanparnični postupak, a utvrdi se da bi je trebalo rješavati po pravilima o parničnom postupku. Pritom su posebno obrađena načelna pravna pitanja u vezi s „pretvaranjem“ izvanparničnog postupka u parnični postupak, primjerice pitanje iniciranja incidentalnog postupka za obustavu izvanparničnog postupka i njegove provedbe do donošenja odluke o obustavi, pitanje odluke kojom će izvanparnični postupak biti obustavljen i postupak nastavljen po pravilima o parničnom postupku pred nadležnim sudom, pitanje relevantnosti radnji koje je poduzeo sud u izvanparničnom postupku nakon nastavljanja postupka po pravilima o parničnom postupku, pitanje pobijanja odluke donesene po pravilima o izvanparničnom postupku koju je trebalo donijeti po pravilima o parničnom postupku te pitanje rješavanja „sukoba“ izvanparničnog i parničnog postupka po odredbama Obiteljskog zakona iz 2015.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: izvanparnični postupak, parnični postupak, „sukob“ procedura
  topic: keywords
creator: Mihajlo Dika
rights: Autorska prava (c) 2025 Mihajlo Dika https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 1
ending page: 13
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.1

POVREDE PRAVA ZAJAMČENIH EUROPSKOM KONVENCIJOM ZA ZAŠTITU LJUDSKIH PRAVA I TEMELJNIH SLOBODA UTVRĐENE U PODRUČJU UPRAVNOG PRAVA U REPUBLICI HRVATSKOJ
type: item
description: Sustav zaštite ljudskih prava uspostavljen Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda ostvaruje se kroz nadležnost Europskog suda za ljudska prava da ispituje pojedinačne zahtjeve u kojima se podnositelji žale na povrede Konvencijom zajamčenih prava, te kroz djelovanje Odbora ministara Vijeća Europe u izvršenju presuda ESLJP-a. Članak prikazuje odabrane presude u predmetima protiv Republike Hrvatske u kojima je ESLJP utvrdio povrede konvencijskih prava nastale u području upravnog prava, kao i tijek izvršenja tih presuda. Cilj prikaza je ukazati na utjecaj sustava zaštite ljudskih prava uspostavljenog Konvencijom na rad upravnih tijela i upravnih sudova. Autori zaključuju da taj utjecaj značajno i izravno doprinosi procesu konstitucionalizacije hrvatskog upravnog prava.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: Europski sud za ljudska prava, Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, upravno pravo, izvršenje presuda, konstitucionalizacija upravnog prava
  topic: keywords
creator: Zvonimir Mataga
creator: Franka Viljac Herceg
rights: Autorska prava (c) 2025 Zvonimir Mataga, Franka Viljac Herceg https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 309
ending page: 330
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.14

OBVEZNOST SUDSKIH ODLUKA I IZVRŠENJE PREMA NOVOM ZAKONU O UPRAVNIM SPOROVIMA IZ 2024. GODINE
type: item
description: U radu se razmatraju bitna pitanja vezana za obveznost sudskih odluka donesenih u upravnom sporu te postupak njihovog izvršenja. Nakon uvodnog poglavlja, najprije se prikazuje uređenje obveznosti upravnosudskih odluka i postupka izvršenja prema ranijim propisima (prema Zakonu o preuzimanju Zakona o upravnim sporovima iz 1991. te Zakonu o upravnim sporovima iz 2010. i njegovim izmjenama i dopunama iz 2014. godine koje su se odnosile na izvršenje). Potom se u središnjem dijelu rada analiziraju odredbe novog Zakona o upravnim sporovima koji je stupio na snagu 1. srpnja 2024. godine, kojima je bio cilj detaljnije regulirati postupak izvršenja odluka upravnih sudova i time pridonijeti većoj pravnoj sigurnosti te boljoj zaštiti prava stranaka. U zaključku se rada ocjenjuje da su novim odredbama ispravljene ranije uočene nedostatnosti u pravnom uređenju postupka izvršenja. Također se zaključuje da povećane sankcije za neizvršavanje pravomoćnih presuda mogu pozitivno utjecati na disciplinu javnopravnih tijela i djelovati kao preventivna mjera, osiguravajući da ta tijela izvršavaju pravomoćne presude upravnih sudova u zadanim rokovima i u skladu s pravnim shvaćanjima ili primjedbama suda.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: obveznost sudskih odluka
  topic: keywords
subject: izvršnost sudskih odluka
  topic: keywords
subject: pravomoćnost
  topic: keywords
subject: izvršenje
  topic: keywords
subject: upravni spor
  topic: keywords
creator: Marko Šikić
creator: Lana Ofak
rights: Autorska prava (c) 2025 Marko Šikić, Lana Ofak https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 189
ending page: 208
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.9

UTJECAJ PRAVA EUROPSKE UNIJE NA RAZVOJ ODGOVORNOSTI ZA ŠTETU KOD POJEDINIH VRSTA DIGITALNIH USLUGA U HRVATSKOM PRAVU
type: item
description: U radu se analiziraju propisi prava EU-a koji uređuju odgovornost za štetu kod pojedinih digitalnih usluga i njihov utjecaj na hrvatsko pravo. Obuhvaćena su pravila o uslugama u vezi s čijim se pružanjem primjenjuje GDPR, o uslugama povjerenja/ovjeravanja elektroničkih potpisa, o posredničkim uslugama uređenim Aktom o digitalnim uslugama te pravila Uredbe MiCA o odgovornosti za štetu u vezi s izdavanjem i trgovanjem kriptoimovinom. Također se prikazuju opća pravila o odgovornosti za štetu u kontekstu digitalnih usluga i izdvajaju se pojedini problemi koji se mogu pojaviti u primjeni općeg režima odgovornosti za štetu na digitalne usluge.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: odgovornost za štetu
  topic: keywords
subject: usluge povjerenja
  topic: keywords
subject: posredničke usluge
  topic: keywords
subject: osobni podaci
  topic: keywords
subject: kriptoimovina.
  topic: keywords
creator: Saša Nikšić
rights: Autorska prava (c) 2025 Saša Nikšić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 163
ending page: 188
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.8

PRAVA STRANAKA U PROVEDBI INSPEKCIJSKOG NADZORA
type: item
description: Cilj je ovoga rada utvrditi koja postupovna prava stoje na raspolaganju stranci u postupku inspekcijskog nadzora u Hrvatskoj, s ciljem zaštite njezinih prava u ovom postupku. U radu se najprije analizira pravna regulacija inspekcijskog nadzora u Hrvatskoj, a zatim se utvrđuje pravna priroda ovog oblika nadzora. Konačno, razmatraju se prava nadzirane osobe pri pokretanju postupka inspekcijskog nadzora, utvrđivanju činjenica u ovom postupku, pravo izjasniti se o činjenicama, okolnostima i pravnim pitanjima, pravo izvršiti uvid u spis te njezino pravo ukazati na netočnosti pri sastavljanju zapisnika kojim se inspekcijski nadzor okončava. U radu se, radi izvođenja zaključaka, koriste i izvori talijanskog, slovenskog i srpskog prava. Zaključuje se kako se prava stranaka u postupku inspekcijskog nadzora, prvenstveno, štite točno i istinito utvrđenim činjenicama i okolnostima vezanima uz obavljanje aktivnosti stranke te pravnim lijekovima u upravnom postupku, kojim se ovim osobama, po okončanju postupka inspekcijskog nadzora, izriču upravne ili prekršajne mjere.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: inspekcijski nadzor
  topic: keywords
subject: upravni postupak
  topic: keywords
subject: inspekcijski nadzor, upravni postupak, pravna zaštita.
  topic: keywords
creator: Dario Đerđa
creator: Klara Babić
rights: Autorska prava (c) 2025 Dario Đerđa, Klara Babić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 135
ending page: 161
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.7

NOVI PRISTUP UREĐENJU DIONICA S VIŠESTRUKIM PRAVOM GLASA
type: item
description: U radu se analiziraju odredbe Direktive o strukturama dionica s višestrukim pravom glasa, koju su države članice dužne prenijeti u nacionalna zakonodavstva do 5. prosinca 2026. godine. Poseban osvrt daje se na rješenja usvojena u njemačkom, francuskom i talijanskom pravu u kojima je dopušteno izdavanje dionica s višestrukim pravom glasa. Odstupanje Njemačke od dugo usvojenog načela proporcionalnosti, dopuštanjem izdavanja dionica s višestrukim pravom glasa 2023. godine, iznenadilo je druge države članice EUa, budući da je smatrana primjerom beskompromisne zabrane struktura dionica s višestrukim pravom glasa. Talijanski zakonodavac dopustio je izdavanje dionica s višestrukim pravom glasa još 2014. godine, a francuski 2019. godine. Potaknuti zbivanjima na tržištu kapitala, i talijanski i francuski zakonodavci mijenjaju regulatorni okvir 2024. godine, kojim u većoj mjeri dopuštaju primjenu dionica s višestrukim pravom glasa. U hrvatskom zakonodavstvu zabranjeno je izdavanje dionica s višestrukim pravom glasa. To stajalište izmijenit će se prenošenjem Direktive o strukturama dionica s višestrukim pravom glasa u nacionalno zakonodavstvo, što će predstavljati značajnu izmjenu u hrvatskom pravu društava.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: Direktiva o strukturama dionica s višestrukim pravom glasa
  topic: keywords
subject: dionice s višestrukim pravom glasa
  topic: keywords
subject: strukture dionica s višestrukim pravom glasa
  topic: keywords
subject: multilateralna trgovinska platforma
  topic: keywords
subject: mala i srednja poduzeća.
  topic: keywords
creator: Antonija Zubović
rights: Autorska prava (c) 2025 Antonija Zubović https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 61
ending page: 85
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.4

PRIJENOS POSLOVNOG UDJELA U DRUŠTVU S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU U UVJETIMA SMJENE GENERACIJA
type: item
description: U trgovačkim društvima dolazi do promjene članstva iz raznih razloga. Većinski članovi društva s ograničenom odgovornošću koji su najčešće (ali ne nužno) i članovi uprave, zbog vlastita umirovljenja najčešće prepuštaju vođenje poslova društva drugim osobama. Tada se suočavaju i s činjenicom što učiniti sa svojim poslovnim udjelima. Ako je riječ o obiteljskom društvu, tada se postavlja pitanje hoće li osnivač, osim vođenja poslova društva i poslovne udjele darovati ili prodati mlađim članovima obitelji ili drugim osobama. Ponekad se to pitanje međugeneracijske sukcesije upravljačkih i članskih funkcija u samom društvu događa neplanski, odnosno nasljeđivanjem poslovnog udjela. Zadatak ovog rada je istražiti i usporediti izazove pravnog strukturiranja prijenosa poslovnog udjela u društvu s ograničenom odgovornošću na temelju ugovora o darovanju odabranom ili odabranim članovima obitelji, zatim prijepore koji se s time u vezi pojavljuju, kao i odgovoriti na pitanja koja se u korporativnoj i sudskoj praksi pojavljuju prilikom nasljeđivanja poslovnog udjela. Ujedno se radom predlaže na koji se način identifi cirani izazovi mogu pravno prevenirati.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: prijenos poslovnog udjela
  topic: keywords
subject: darovanje poslovnog udjela
  topic: keywords
subject: nasljeđivanje poslovnog udjela
  topic: keywords
subject: društvo s ograničenom odgovornošću
  topic: keywords
subject: obiteljsko društvo.
  topic: keywords
creator: Edita Čulinović-Herc
creator: Mihaela Braut Filipović
creator: Sara Madžarov Matijević
rights: Autorska prava (c) 2025 Edita Čulinović-Herc, Mihaela Braut Filipović, Sara Madžarov Matijević https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 111
ending page: 134
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.6

INTERPRETACIJA KLJUČNIH PARAMETARA PROCJENE RIZIKA
type: item
description: Procjena rizika kompleksan je proces usmjeren na osnovne aspekte pranja novca, u smislu prikrivanja stvarne prirode, izvora ili vlasništva prihoda stečenih kriminalnim aktivnostima. Uspostavom politika, kontrola i postupka za učinkovito smanjenje i djelotvorno upravljanje rizicima, primjenom kriterija čimbenika i varijabli rizika, obveznici uspostavljaju osnovne komponente dubinske analize stranke. Prihvatljivost rizika, odnosno sklonost riziku smatra se referentnom točkom procjene, dok se modaliteti i tehnike pranja novca i financiranja terorizma, specificirani za svaku skupinu obveznika, uzimaju kao orijentir inherentnog i rezidualnog rizika. Analizom Nacionalne procjene rizika Republike Hrvatske provedene 2016. i 2020. godine, navedene se postavke primjenjuju, predočavajući intenzitet pojedinih predikatnih kaznenih djela, učestalost prijava sumnjivih transakcija pojedinih sektora te prepreka u uspostavi koherentnog i učinkovitog sustava procjene rizika. Komparativnom analizom Republike Hrvatske i drugih država u regiji nastoje se definirati dodirne točke i razlozi heterogenosti sustava u odnosu na točke ranjivosti, istražiti segmente suočavanja s izazovima na području novih prijetnji i detektirati recentne modalitete pranja novca s kojima se države u tim nastojanjima susreću.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: procjena rizika
  topic: keywords
subject: pranje novca
  topic: keywords
subject: predikatna djela
  topic: keywords
subject: sumnjive transakcije
  topic: keywords
subject: nekretnine
  topic: keywords
creator: Sonja Cindori
rights: Autorska prava (c) 2025 Sonja Cindori https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-09-15
publication date: 2025-09-15
starting page: 431
ending page: 450
doi: 10.30925/zpfsr.46.2.5

ODGOVORNOST MEDIJA ZA AUTORIZIRANE INFORMACIJE
type: item
description: Rad se bavi odgovornošću za autorizirane informacije koje čine specifičnu kategoriju medijskih sadržaja s potencijalom prouzrokovanja štete trećim osobama. U uvodnom se dijelu analiziraju zakonski pojam autorizacije i njegove pravne aplikacije te različiti pristupi u sudskoj praksi. Središnja je tema rada odgovornost nakladnika za autorizirane informacije, identificiranje primarno odgovornih osoba te iznimke od općih pravila. Poseban je naglasak stavljen na čl. 21. st. 7. Zakona o medijima s fokusom na pretpostavke odgovornosti nakladnika i glavnog urednika. Autori razmatraju usklađenost ove odredbe s pravnim standardom Europskog suda za ljudska prava i ukazuju na problematične aspekte zakonskog teksta, osobito u dijelovima u kojima se primjenjuje terminologija kaznenog prava i onima u odnosu na glavnog urednika. Zaključuje se kako je potrebna prilagodba zakonodavstva radi postizanja veće dosljednosti u praksi i usklađenosti s europskim pravnim standardom.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: autorizirane informacije; intervju; intervjuirana osoba; odgovornost nakladnika; glavni urednik
  topic: keywords
creator: Mijo Galiot
creator: Vanesa Brizić Bahun
rights: Autorska prava (c) 2025 Mijo Galiot, Vanesa Brizić Bahun https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 209
ending page: 234
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.10

JESU LI POSTUPOVNA JAMSTVA DOBILA NOVO RUHO U OVRSI NA NEKRETNINI?
type: item
description: U radu je analizirana uloga postupovnih jamstva u jednom posebnom postupku, ovrsi na nekretnini. Inspiraciju je dao predmet Europskog suda za ljudska prava Nina Dimitrova protiv Bugarske u kojem je bilo povrijeđeno podnositeljičino pravo iz čl. 1. Protokola br. 1. uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Uz pravo na mirno uživanje imovine, još jedno pravo i njegova zaštita pojavljuju se u ovim postupcima, a riječ je o pravu na poštovanje doma. Kod oba se prava zahtijeva da su podnositeljima osigurana postupovna jamstva. S tim što, kada se radi o postupcima koji se vode između privatnopravnih subjekata, polje slobodne procjene države je nešto šire, ali ne isključuje pozitivnu obvezu da ih odgovarajuće zaštiti. Dosadašnja sudska praksa, koja se ticala prisilnog namirenja stvarnopravno osiguranih tražbina i zaštite konvencijskih prava, pokazivala je da je ključno obilježje dobrovoljnost osiguranja koja uključuje i pristanak na prodaju nekretnine (doma). Uz primjedbe podnositeljima u pogledu „neprigovaranja“ valjanosti pravnog osnova osiguranja te, uključujući u analizu zaštitu pruženu od strane Suda Europske unije u zaštiti potrošača, Europski sud za ljudska prava daje smjernice za buduće zaštite konvencijskih prava.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: the right to peaceful enjoyment of possessions; the right to respect for home; procedural safeguards; mortgages.
  topic: keywords
creator: Gabrijela Mihelčić
creator: Tajana Polić
rights: Autorska prava (c) 2025 Gabrijela Mihelčić, Tajana Polić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 15
ending page: 35
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.2

DOSJELOST U KONTEKSTU POJEDINAČNOG ISPRAVNOG POSTUPKA
type: item
description: U radu se razmatra institut dosjelosti u kontekstu pojedinačnog ispravnog postupka. Naime, pojedinačni ispravni postupak često je jednostranački postupak (dostava protivnoj strani nije osobna već obična), gdje kontradiktornost može biti znatno reducirana ili isključena, činjenice se utvrđuju sa stupnjem vjerojatnosti, a pravo na pravne lijekove je ograničeno. Kako se pojedinačni ispravni postupak sastoji od dvije etape, u radu se razmatra može li dosjelost sama po sebi biti opravdan razlog za otvaranje pojedinačnog ispravnog postupka (bez dostave adekvatne isprave na temelju koje se na razini vjerojatnosti može utvrditi podnositeljevo knjižno pravo), te se isto tako razmatra može li se dosjelost, i ako može kojim dokazima, utvrđivati u drugoj etapi postupka. Uz navedeno razmatra se i odnos između pojedinačnog ispravnog postupka i parničnog postupka radi utvrđenja prava vlasništva. Pri svemu se uzima u obzir to da u pojedinačnom ispravnom postupku, kao izvanparničnom (nespornom) postupku dolaze do izražaja oficijelne i inkvizitorne ovlasti suda.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: pojedinačni ispravni postupak
  topic: keywords
subject: dosjelost
  topic: keywords
subject: izvanparnični postupak
  topic: keywords
subject: zemljišne knjige
  topic: keywords
creator: Zinka Bulka
creator: Josip Dešić
rights: Autorska prava (c) 2025 Zinka Bulka, Josip Dešić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 261
ending page: 283
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.12

ZAŠTITA VJEROVNIKA I RADNIKA U PREKOGRANIČNIM STATUSNIM PROMJENAMA DRUŠTAVA KAPITALA
type: item
description: Izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima iz 2023. godine poboljšane su postojeće odredbe o prekograničnim pripajanjima i spajanjima te su uređene prekogranične podjele s osnivanjem te prekogranična preoblikovanja društava kapitala. Time se domaćim društvima kapitala te društvima kapitala iz država članica EU-a daje široki izbor oblika prekograničnog prestrukturiranja na unutarnjem tržištu EU-a, u skladu s njihovim obilježjima i potrebama. Ako je riječ o vjerovnicima i radnicima društava koja sudjeluju u tim statusnim promjenama, proširuje se njihovo pravo na obaviještenost te im se daje pravo stavljati primjedbe na plan prekogranične statusne promjene. Na temelju toga oni mogu donijeti odluku o korištenju individualnih sredstava zaštite te posredno utjecati na odluku skupštine društva o statusnoj promjeni. Vjerovnici imaju pravo tražiti osiguranje za nedospjele tražbine prije nastanka pravnih učinaka statusne promjene. Pravo radnika na suodlučivanje u društvu preuzimatelju, novim društvima ili preoblikovanom društvu štiti se odgovarajućom primjenom odredbi Zakona o sudjelovanju radnika u odlučivanju u SE-u i u SCE-u. Time se sprječava oduzimanje ili umanjenje prava radnika na suodlučivanje u prekograničnim statusnim promjenama.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: prekogranične statusne promjene, zaštita vjerovnika i radnika, Republika Hrvatska
  topic: keywords
creator: Dionis Jurić
rights: Autorska prava (c) 2025 Dionis Jurić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 37
ending page: 59
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.3

RECENTNA PRAKSA SUDA EUROPSKE UNIJE O ODGOVORNOSTI ZA ŠTETU ZBOG POVREDE PRAVA NA ZAŠTITU OSOBNIH PODATAKA
type: item
description: U radu se prikazuju recentne odluke Suda Europske unije o tumačenju čl. 82. Uredbe o zaštiti podataka kojim je propisana odgovornost za štetu. Neposredna primjena Uredbe o zaštiti podataka pred sudovima država članica otvara brojna pitanja o usklađenosti pravila nacionalnih prava s pravilima Uredbe, posebno onih koja se odnose na pojam neimovinske štete i utvrđivanje njezine visine, vrstu i pretpostavke odgovornosti za štetu te teret dokaza u postupcima radi njezine naknade. Sud je Europske unije tijekom posljednje godine dana sustav privatne provedbe Uredbe o zaštiti podataka svojim tumačenjima značajno upotpunio, ali su brojna pitanja i dalje otvorena. Među njima se svakako ističu ona koja su posljedice činjenice da je pojam neimovinske štete autonoman i da mora imati ujednačeno tumačenje u cijeloj Europskoj uniji. Budući da Uredba o zaštiti podataka ne propisuje kriterije za utvrđivanje visine naknade za tu štetu niti daje smjernice nacionalnim zakonodavcima i sudovima u tom pogledu, upitno je koliko su uz trenutačno važeće uređenje ostvarivi njezini ciljevi.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: odgovornost za štetu
  topic: keywords
subject: nematerijalna šteta
  topic: keywords
subject: zaštita osobnih podataka
  topic: keywords
subject: načelo procesne autonomije
  topic: keywords
subject: krađa identiteta
  topic: keywords
creator: Maja Bukovac Puvača
creator: Armando Demark
rights: Autorska prava (c) 2025 Maja Bukovac Puvača, Armando Demark https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-04-15
publication date: 2025-04-15
starting page: 87
ending page: 109
doi: 10.30925/zpfsr.46.1.5

MEĐUNARODNA ZNANSTVENA KONFERENCIJA POVODOM 210. GODIŠNJICE ROĐENJA HRVATSKOG BANA IVANA MAŽURANIĆA, NOVI VINODOLSKI, OD 10. DO 11. LISTOPADA 2024. GODINE
type: item
description: Povodom 210. godišnjice rođenja hrvatskog bana Ivana Mažuranića održana je međunarodna znanstvena konferencija u Novome Vinodolskom 10. i 11. listopada 2024. godine. Konferencija je okupila trideset znanstvenika različitih profila iz pet zemalja, a nastala je kao rezultat zajedničke suradnje Pravnog fakulteta u Rijeci sa Zavodom za povijesne i društvene znanosti HAZU u Rijeci s područnom jedinicom u Puli, Pravnim fakultetom Sveučilišta u Szegedu, Pravnim fakultetom u Beogradu i Narodnom čitaonicom i knjižnicom Novi Vinodolski. U prikazu se detaljno obrazlažu iznesena izlaganja i naglašavaju zajednički zaključci koji su potvrdili neupitnu važnost bana Mažuranića za hrvatsku znanost i kulturu.
subject: PRIKAZ
  topic: section
subject: međunarodna znanstvena konferencija
  topic: keywords
subject: 210. godišnjica rođenja
  topic: keywords
subject: Ivan Mažuranić
  topic: keywords
creator: Luka Nalis
rights: Autorska prava (c) 2024 Luka Nalis https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2024-12-15
publication date: 2024-12-15
starting page: 675
ending page: 682

GODINE 1860./1861. I DRŽAVLJANSTVO U KRALJEVINAMA HRVATSKOJ I SLAVONIJI
type: item
description: Godine 1860./1861. u Kraljevinama Hrvatskoj i Slavoniji označavaju prekretnicu u njihovu ustavnopravnom razvoju, budući da je tada dokinut neoapsolutizam, vraćena je ograničena ustavnost i sazvan je Hrvatski sabor. U novonastalim ustavnopravnim okolnostima kao značajno nametnulo se pitanje uređenja državljanstva Kraljevina te pitanje uređenja odnosa domaćih i stranaca. Ta su pitanja imala važno mjesto u radu Banske konferencije, Hrvatskog sabora, ali i u upravnoj praksi. U radu su stoga analizirani akti koje su u području defi niranja pripadnosti osoba donijeli Banska konferencija i Hrvatski sabor. Također je analiziran zakonski prijedlog o indigenatu i naturalizaciji, koji je Hrvatskom saboru podnio zastupnik riječke županije Jaćim Pavletić. Analizirani su i praktični aspekti defi niranja pripadnosti s obzirom na mjeru uvođenja hrvatskog jezika kao službenog u Kraljevinama. Spomenuta pitanja bila su dosad tek djelomično obrađivana te nisu bila predmetom sustavnijeg osvrta. Rad stoga ima za cilj pružiti cjelovitu analizu problematike državljanstva u Kraljevinama Hrvatskoj i Slavoniji tijekom 1860. i 1861. godine. Uz navedeno, u radu se procesi iz 1860. i 1861. godine smještaju u širi kontekst hrvatske pravne tradicije uređenja državljanstva.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: državljanstvo
  topic: keywords
subject: građanstvo
  topic: keywords
subject: Hrvatski sabor
  topic: keywords
subject: 1861. godina
  topic: keywords
subject: izborni red.
  topic: keywords
creator: Ivan Kosnica
rights: Autorska prava (c) 2025 Ivan Kosnica https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2025-09-15
publication date: 2025-09-15
starting page: 341
ending page: 361
doi: 10.30925/zpfsr.46.2.1

ORIGINALISM AND THE DEMOCRATIC PROCESS
type: item
description: ORIGINALIZAM I DEMOKRATSKI PROCES: MAJORITETNI ARGUMENTI U PRAKSI VRHOVNOG SUDA SAD-A U radu se istražuje tenzija između originalizma, točnije teorije ustavnog tumačenja prema kojoj je izvorno značenje ustavnih odredbi autoritativno, i protuvećinskih elemenata koji su duboko ugrađeni u Ustav SAD-a. Analiziraju se odabrane odluke Vrhovnog suda SAD-a u kojima su suci Vrhovnog suda koji su primjenjivali originalizam odlučili zaštititi demokratski proces kao superiornu ustavnu vrijednost, nasuprot zaštiti manjina čija prava nisu bila osigurana u institucijama koje se temelje na vladavini većine. Analizirane odluke uključuju tri glavne odluke o pravu na pobačaj (Roe protiv Wadea, Planned Parenthood of Southeastern Pennsylvania protiv Caseya i Dobbs protiv Jackson Women’s Health Organization) i ključnu odluku koja je legalizirala istospolni brak u SAD-u (Obergefell protiv Hodgesa). Analiza pokazuje kako, unatoč tvrdnjama pojedinih sudaca u njihovim mišljenjima, sudačka primjena originalističke metodologije prema kojoj su prava manjine bila ostavljena na milost većine nije neutralni iskaz vjernosti ustavu. Naprotiv, suci vođeni originalističkom metodologijom izvršili su odabire vrijednosne prirode koji otkrivaju majoritetnu vizuru demokracije.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: originalizam
  topic: keywords
subject: tumačenje ustava
  topic: keywords
subject: demokracija
  topic: keywords
subject: pobačaj
  topic: keywords
subject: istospolni brak.
  topic: keywords
creator: Niko Jarak
creator: Ana Horvat Vuković
rights: Autorska prava (c) 2024 Niko Jarak, Ana Horvat Vuković https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2024-12-15
publication date: 2024-12-15
starting page: 649
ending page: 672
doi: 10.30925/zpfsr.45.3.7

SUROGAT MAJČINSTVO
type: item
description: Fenomen surogat majčinstva, kao alternativni način dobivanja potomstva, najbolji je primjer dalekosežnosti potpomognute oplodnje te predstavlja najsloženiji medicinsko-socijalno-pravni oblik ljudskoga začeća koji radikalno i iz temelja mijenja poimanje obitelji. Iako predstavlja ambivalentnu pojavu kojoj nedostaje univerzalna apologija, surogat majčinstvo polako postaje sve više prihvaćeno, teoretski i praktično, u zemljama diljem svijeta. No, ona je odraz neunificiranog poimanja kategorija roda, spola i reprodukcije, čija neujednačena zakonska regulacija, koja oscilira od potpune zabrane bilo kakvog oblika surogat majčinstvu do čisto ugovornog pristupa otvorenog za sve varijacije njegovog oblika, pridonosi pravnoj nesigurnosti u pogledu utvrđivanja ili priznavanja zakonskog roditeljstva i pitanja državljanstva ovako rođene djece. U ovome se radu predstavlja globalni pregled pravne regulacije i pokazuje se da ovaj fenomen, kao najizazovniji nusprodukt medicinski potpomognute oplodnje, nije efemerna pojava. Stoga je nužno stvoriti, neovisno o stavu države prema surogat majčinstvu (bio on prohibitivan ili permisivan), zaštitne mjere u odnosu na sve dionike tog procesa, napose osigurati zaštitu temeljnih prava ovako rođene djece.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: surogat majčinstvo, zamjensko majčinstvo, namjeravani roditelji, naručiteljski par
  topic: keywords
creator: Nevena Aljinović
rights: Autorska prava (c) 2024 Nevena Aljinović https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2024-12-15
publication date: 2024-12-15
starting page: 613
ending page: 647
doi: 10.30925/zpfsr.45.3.6

EFFICACY AND AUTOPOIESIS OF THE SYSTEM OF SCIENCE, EDUCATION, LAW AND POLITICS
type: item
description: KRITERIJI UČINKOVITOSTI I AUTOPOIETIČNOST SUSTAVA PRAVA, ZNANOSTI, OBRAZOVANJA I POLITIKE Pravo je sustav hijerarhije normi. Usklađivanje viših i nižih normi te njihova primjena osiguravaju zakonitost i učinkovitost prava. Istovremeno, pravo je promjenjiv sustav. Te su promjene posljedica različitih političkih i drugih društvenih utjecaja. Njihova kompleksnost nerijetko onemogućava jasno određivanje same hijerarhijske strukture, što otvara pitanje dostatnosti pojedinih dominantnih pravnih metoda za obuhvatnije tumačenje učinaka pravnog sustava. U radu se ispituje razlikuje li se i na koji se način razlikuje tumačenje učinkovitosti pravnog sustava putem reduciranog načela pripisivanja, ili je ono nedostatno, u odnosu na redukciju kompleksnosti pravnog sustava putem kodova i operacija koje ga čine autopoietičnim. Najznačajnije su teorijske implikacije pojašnjene na primjeru pravne norme jednog dijela javnog prava (sveučilišnog prava i prava znanstvenih organizacija) određivanjem kriterija procjene pravne i društvene učinkovitosti s obzirom na obilježja autopoietičnosti pripadajućih sustava prava, znanosti, obrazovanja i politike na način kako su ona određena u Luhmannovoj teoriji sustava.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: funkcionalna ekvivalencija
  topic: keywords
subject: redukcija kompleksnosti
  topic: keywords
subject: kodovi
  topic: keywords
subject: stabilnost
  topic: keywords
subject: operacije
  topic: keywords
creator: Ksenija Grubišić
rights: Autorska prava (c) 2024 Ksenija Grubišić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2024-12-15
publication date: 2024-12-15
starting page: 519
ending page: 541
doi: 10.30925/zpfsr.45.3.2

RAZVOJ TRANSPARENTNOSTI U JAVNOM I PRIVATNOM (UGOVORNOM) PRAVU
type: item
description: U radu se pokazuje da postupnom evolucijom i prijenosom iz javnog u privatno pravo, a posebno u kontekstu ugovornog potrošačkog prava, transparentnost od političko-deklarativne preporuke, preko zahtjeva danas postaje široko prihvaćeni, uobičajeni, čime i očekivani standard. Iako još uvijek nije formulirana ni zakonom određena kao načelo, transparentnost je de facto, a osobito kroz presude Suda Europske unije (koje svjedoče da se transparentnost ne može svesti samo na razumljivost u gramatičkom i formalnom smislu, već se mora promatrati i njezin temeljni smisao), postala jedno od ključnih načela, osobito i neizostavno u situacijama u kojima se ugovor sklapa potpisivanjem ugovornog formulara koji je unaprijed pripremila jedna strana. Navedeno znači da se trenutačno može pouzdano reći da je transparentnost ugovora i ugovornih odredbi jedno od bitnih načela ili zahtjeva potrošačkog prava. Kako u suvremenom pravu dolazi do značajnog utjecaja potrošačkog (ugovornog) prava na (opće) ugovorno pravo, tako svjedočimo vremenu u kojem transparentnost postupno, ali sigurno i s razlogom postaje jedno od načela suvremenog (općeg) ugovornog prava.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: transparentnost
  topic: keywords
subject: ugovor
  topic: keywords
subject: potrošač
  topic: keywords
subject: europsko pravo.
  topic: keywords
creator: Slobodan Vukadinović
creator: Katarina Jovičić
rights: Autorska prava (c) 2024 Slobodan Vukadinović, Katarina Jovičić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2024-12-15
publication date: 2024-12-15
starting page: 589
ending page: 611
doi: 10.30925/zpfsr.45.3.5

KAZNENO I PREKRŠAJNOPROCESNI IMUNITET PROPISAN HRVATSKIM PRAVOM
type: item
description: Institut kaznenoprocesnog imuniteta ili imuniteta nepovredivosti sprječava da se protiv određenih kategorija osoba pokrene i vodi kazneni postupak ili da im se oduzme sloboda za sva ili neka kaznena djela. Taj imunitet može postojati na temelju pravila međunarodnog ili nacionalnog prava, koji je predmet ovog rada. Nakon teorijskog uvoda, u radu se razmatraju nositelji i opseg kaznenoprocesnog imuniteta. Uz to, razmatraju se i dopuštenost propisivanja kaznenoprocesnog imuniteta zakonom, njegovo vremensko važenje, značenje zabrane „pritvaranja“, značenje zabrane „pokretanja“ postupka te koji su njegovi procesni učinci. Zatim se istražuje vrijedi li, u suprotnosti sa zakonskom odredbom, kaznenoprocesni imunitet i u prekršajnom postupku. Kako bi se pronašli odgovori ili smjernice za nerazjašnjena teorijska i praktična pitanja o kaznenoprocesnom imunitetu u hrvatskom pravu istraženo je i uređenje imuniteta u njemačkom i francuskom pravnom poretku. Na temelju provedenog istraživanja zaključuje se da ne postoje jasni kriteriji o tome kada imunitet može biti propisan zakonom te da cijeli sustav nije do kraja domišljen. Utvrđena su i druga obilježja kaznenoprocesnog imuniteta: da je vremenski ograničen, da se odnosi na svako oduzimanje slobode te da ne sprječava provođenje radnji u fazi izvida. Obrazlaže se i stav da kaznenoprocesni imuniteti barem djelomično vrijede i u prekršajnom postupku.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: kaznenoprocesni imunitet
  topic: keywords
subject: prekršajnoprocesni imunitet
  topic: keywords
subject: imunitet nepovredivosti
  topic: keywords
subject: potpuni imunitet
  topic: keywords
subject: djelomični imunitet
  topic: keywords
creator: Marin Bonačić
creator: Nikša Vojvoda
rights: Autorska prava (c) 2024 Marin Bonačić, Nikša Vojvoda https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2024-12-15
publication date: 2024-12-15
starting page: 561
ending page: 587
doi: 10.30925/zpfsr.45.3.4

KRITIČKA ANALIZA GUASTINIJEVA SHVAĆANJA SUKOBA IZMEĐU USTAVNIH PRAVA I TEHNIKE ODVAGIVANJA
type: item
description: U ovome se radu raspravlja o sukobima između ustavnih prava i tehnici odvagivanja kao najpoznatijoj i najraširenijoj tehnici za rješavanje takvih sukoba. Kritički se analizira shvaćanje sukoba između ustavnih prava i tehnike odvagivanja Riccarda Guastinija, glavnog predstavnika đenoveške škole pravnog realizma. Cilj analize u ovome radu je odgovoriti na sljedeća pitanja. Prvo, kakav je karakter sukoba između ustavnih prava. Drugo, koja je razlika između odvagivanja i Guastinijeve inačice kriterija lex specialis kao moguće alternativne metode rješavanja sukoba između ustavnih prava. Treće, kakvu funkciju ima odvagivanje u sudačkom rasuđivanju. I četvrto, što odvagivanje, prema Guastiniju, čini radnjom pravnog konstruiranja.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: odvagivanje
  topic: keywords
subject: antinomije
  topic: keywords
subject: ustavna prava
  topic: keywords
subject: kriterij specijalnosti
  topic: keywords
subject: sudačko rasuđivanje
  topic: keywords
creator: Luka Burazin
creator: Marin Keršić
rights: Autorska prava (c) 2024 Luka Burazin, Marin Keršić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2024-12-15
publication date: 2024-12-15
starting page: 491
ending page: 517
doi: 10.30925/zpfsr.45.3.1

JAVNOST ZEMLJIŠNE KNJIGE I ZAŠTITA OSOBNIH PODATAKA
type: item
description: Rad analizira različite kontekste ostvarivanja javnosti i zaštite osobnih podataka u zemljišnoknjižnom sustavu. Članak se nastavlja na raniji rad koji se bavio zaštitom osobnih podataka u kontekstu funkcija zemljišnih knjiga i problemu pristupa segmentirano iz četiri različita aspekta: aspekta predmeta publiciranja, aspekta uvida, aspekta pretraživanja i iz aspekta korištenja osobnih podataka. Predmet publiciranja otvara problem koji se osobni podaci trebaju publicirati kroz zemljišnoknjižni sustav. Uvid u zemljišnu knjigu otvara problem tko treba imati pravo na uvid u koje publicirane podatke i na koji način se uvid treba konkretno ostvarivati. Pretraživanje zemljišnih knjiga otvara pak problem po kojim kriterijima se zemljišna knjiga treba moći pretraživati i tko treba moći koristiti koji kriterij pretraživanja. Konačno, korištenje otvara problem kako se trebaju koristiti podaci u koje je uvid ostvaren. Rad je strukturiran po opisanim aspektima u četiri odgovarajuća dijela, uz zaključak koji sintetizira rezultate i naglašava da je strah od potencijalne zloupotrebe javnosti zemljišnih knjiga neopravdan, jer je postojeće uređenje, koje ne pristupa svim problemima na isti način, adekvatno uravnotežilo zaštitu pravne sigurnosti sudionika u pravnom prometu nekretninama i zaštitu njihovih osobnih podataka publiciranih u zemljišnoknjižnom sustavu, slijedom čega isto treba zadržati uz odgovarajuće izmjene koje bi na jasniji i potpuniji način uredile još uvijek sporna pitanja.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: zemljišna knjiga
  topic: keywords
subject: javnost
  topic: keywords
subject: GDPR
  topic: keywords
subject: zaštita osobnih podataka.
  topic: keywords
creator: Hano Ernst
creator: Tatjana Josipović
rights: Autorska prava (c) 2024 Hano Ernst, Tatjana Josipović https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2024-09-15
publication date: 2024-09-15
starting page: 283
ending page: 312
doi: 10.30925/zpfsr.45.2.1

TRANSITION OF ACCESSORY AND NON-ACCESSORY SECURITIES WITH CESSION BY OPERATION OF LAW (CESSIO LEGIS)
type: item
description: PRIJELAZ AKCESORNIH I NEAKCESORNIH OSIGURANJA KOD ZAKONSKE CESIJE (CESSIO LEGIS) U poslovnoj praksi tražbine su obično osigurane osobnim i stvarnim oblicima osiguranja. Koriste se različite vrste osiguranja, to jest akcesorna i neakcesorna. Postavlja se pitanje kako tumačiti pravila o subrogaciji (cessio legis) u odnosu na prijenos neakcesornih oblika osiguranja na ispunitelja obveze, posebice u slučaju jamstva (poručanstva). Jamac se obvezuje ispuniti dužnikovu obvezu (ne svoju) prema dužnikovom vjerovniku. Slijedom toga, nakon ispunjenja, tražbina vjerovnika prema dužniku prelazi na jamca sa svim akcesornim pravima i osiguranjima. Ključno pitanje na koje se odgovara u ovome članku jest prelaze li na jamca i neakcesorna prava (koji je ispunio obvezu glavnog dužnika) ili pak mora vjerovnik izvršiti odgovarajući (dodatni) posao ustupa da bi se ta prava prenijela. U članku su prikazana ključna saznanja u vezi s navedenim, uz analizu pravnog položaja jamca u postupcima u slučaju nesolventnosti.
subject: ČLANCI
  topic: section
subject: subrogacija
  topic: keywords
subject: cessio legis
  topic: keywords
subject: jamstvo
  topic: keywords
subject: akcesorna prava
  topic: keywords
subject: postupak u slučaju nesolventnosti
  topic: keywords
creator: Renato Vrenčur
creator: Denis Baghrizabehi
creator: Kristjan Zahrastnik
rights: Autorska prava (c) 2024 Renato Vrenčur, Denis Baghrizabehi, Kristjan Zahrastnik https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
date: 2024-12-15
publication date: 2024-12-15
starting page: 543
ending page: 560
doi: 10.30925/zpfsr.45.3.3