Časopis Paragraf, godišnjak je najboljih studentskih radova koji se bave pravnim i društvenim pitanjima. Časopis također objavljuje i radove napisane u koautorstvu studenata i nastavnika. Časopis izdaje Pravni fakultet Osijek. Časopis objavljuje znanstvene i stručne radove, prikaze, izvješća sa skupova i sl. Prijavljeni radovi moraju biti pravne, ekonomske, sociološke ili neke druge društvene tematike. Časopis ne naplaćuje naknadu za objavu rada kao ni za pristup objavljenim radovima.
Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, Pravni fakultet Osijek
HRVATSKO GRAĐANSKOPRAVNO UREĐENJE KAO DIO KONTINENTALNOG PRAVNOG KRUGA
Ovaj rad će prvotno predstaviti što je pravni krug i koji su najrašireniji, najpoznatiji i najprihvaćeniji pravni krugovi (kontinentalni, common law, socijalistički i šerijatski). Zatim će se baciti pogled na povijest prava i pravnih poredaka na teritoriju Hrvatske kako bi se utvrdila i objasnila povezanost Hrvatske s kontinentalnim pravnim krugom. Za tu svrhu posebno će se predstaviti i Opći građanski zakonik koji je prvi put stupio na snagu u Austriji 1811. godine i predstavlja jednu od prvih europskih građanskih kodifikacija i u skladu s time svojevrstan početak postojanja kontinentalnog pravnog kruga na našem području. Pregledom Hrvatske povijesti od srednjovjekovnog prava preko razdoblja važenja Općeg građanskog zakonika i razdoblja socijalističke vlasti pa sve do danas, utvrdit će se i povezanost Hrvatske i njezino pripadanje, odnosno pripadanje njezina pravnog poretka, kontinentalnom pravnom krugu.
Autorska prava (c) 2025 Marin Milevoj https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
SMANJIVANJE ONEČIŠĆENJA OKOLIŠA KROZ ZELENI SOCIJALNI RAD I AKTIVAN ANGAŽMAN GRAĐANA I JAVNOPRAVNIH TIJELA
U današnjem svijetu smanjivanje onečišćenosti okoliša predstavlja jednu od složenijih problematika. Kako bi se potaknule promjene, potrebno je djelovati interdisciplinarno, pri čemu se naglasak stavlja na aktivan angažman građana, javnopravnih tijela i socijalnog rada. Zeleni socijalni rad obuhvaća holističko pristupanje problematici jer se važnost ekološke svijesti prenosi u cjelovite društvene strukture na nacionalnoj i globalnoj razini. Stoga se stavlja naglasak na edukaciju građana kako bi se podizanjem razine znanja, neodrživa praksa ljudskog djelovanja preoblikovala u modele održivosti. Pri tomu se naglašava dužnost javnopravnih tijela da implementiraju zakonodavstvo koje će se dugoročno temeljiti na očuvanju čovjekova suživota s okolišem. S ovog aspekta, socijalni radnik djeluje kao posrednik između glasa građana i javnopravnih tijela, promičući vrijednosti međugeneracijske odgovornosti, socijalne i ekološke pravednosti. Shodno navedenom, sinergijsko djelovanje javnopravnih tijela, zelenog socijalnog rada i aktivnog građanskog angažmana stvara sigurnosni okvir u kojemu se štite najviše ustavne vrednote i ostvaruje pravo na čist okoliš.
Autorska prava (c) 2025 Matea Novak https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
OBVEZNO MIROVINSKO OSIGURANJE NA TEMELJU GENERACIJSKE SOLIDARNOSTI
U radu je analizirano obvezno mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti. Riječ je o najstarijem obliku osiguranja u Republici Hrvatskoj, poznatom i pod nazivom prvi stup mirovinskog osiguranja. To je obvezno osiguranje jer svi osiguranici moraju biti osigurani u toj vrsti osiguranja. Osiguranici u ovom stupu osiguranja imaju različita prava kao što su pravo na različite vrste mirovina, pravo na profesionalnu rehabilitaciju, pravo na naknadu zbog tjelesnog oštećenja i dr. Republika Hrvatska koristi bodovni sustav za izračun visine mirovine iz prvog stupa osiguranja, a koji se sastoji od umnoška osobnih bodova pojedinca, mirovinskog faktora te aktualne vrijednosti mirovina. Bitno je istaknuti kako se aktualna vrijednost mirovina usklađuje svakih šest mjeseci, ovisno o prosječnim plaćama. Obvezno mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnost od svoje implementacije pa do danas doživjelo je brojne promjene koje su bile i nužne kako bi se zaustavili negativni trendovi u hrvatskom mirovinskom sustavu. Međutim, analiza statističkih podataka pokazala je kako su određeni problemi i izazovi i dalje prisutni, zbog čega su nužne i nove promjene u prvom stupu osiguranja.
Autorska prava (c) 2025 Toni Meić, Emina Jerković https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
VLADAVINA PRAVA I NEOVISNOST PRAVOSUĐA U REPUBLICI HRVATSKOJ U EUROPSKOJ PRAVNOJ PERSPEKTIVI: OSVRT NA PRESUDU U PREDMETU HANN-INVEST
Načelo vladavine prava jedno je od stožernih načela suvremenih liberalnih demokracija. Ono pred takve poretke postavlja niz zahtjeva, a bez kojih se ono ne može ostvariti u svojoj punini. Jedno od tih temeljnih zahtjeva jest i načelo sudske neovisnosti, odnosno zahtjev za neovisnim pravosuđem. Ti su prohtjevi konstitucionalizirani, ne samo u domaćim ustavnim porecima, već i na razini Europske unije, a posebice glasovitim čl. 19. Ugovora o Europskoj uniji te čl. 47. Povelje o temeljnim pravima Europske unije. Te su odredbe više puta korištene u praksi od strane Suda Europske unije kada je odlučivao o suglasnosti nacionalnih propisa s europskima. Tako je Sud odlučivao i u (hrvatskom) predmetu „Hann-Invest“ iz 2024. godine, kada je ustanovio da su određene odredbe hrvatskog Zakona o sudovima te Sudskog poslovnika u koliziji sa zahtjevima koji proizlaze iz načela vladavine prava. Sud je uspostavio tumačenje da nacionalni mehanizam „pravnih shvaćanja“ (iz čl. 40. Zakona o sudovima) te ovlast uvjetne otpreme odluka (iz čl. 177. Sudskog poslovnika) nisu u skladu s čl. 19. UEU-a, odnosno zahtjevima koje odnosna europska norma (pret)postavlja.
Autorska prava (c) 2025 Ante Elez https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
OPOREZIVANJE TURIZMA U REPUBLICI HRVATSKOJ
Ovaj rad analizira sustav oporezivanja turizma u Republici Hrvatskoj, pri čemu se posebna pozornost posvećuje porezu na dodanu vrijednost (PDV), porezu na dohodak i porezu na dobit. Turistički sektor, kao jedna od najvažnijih gospodarskih grana Republike Hrvatske, predstavlja važan izvor fiskalnih prihoda, zbog čega porezni tretman turističkih aktivnosti ima ključnu ulogu u oblikovanju održive i konkurentne porezne politike. U radu se razmatraju temeljna načela oporezivanja i prikazuje njihova primjena kroz aktualni zakonodavni okvir, s naglaskom na posebnom postupku oporezivanja turističkih agencija, koji se temelji na oporezivanju razlike između nabavne i prodajne cijene turističkih paketa (tzv. marže). Uz to, obrađuje se i sustav paušalnog oporezivanja dohotka kod građana koji iznajmljuju smještajne kapacitete, čime se dodatno pojednostavnjuje porezna administracija i potiče legalno poslovanje. Metodološki pristup temelji se na analizi zakonskih propisa, stručne literature i prakse, a cilj je rada utvrditi fiskalne učinke različitih oblika oporezivanja na razvoj turizma u Hrvatskoj. Zaključno, rad ukazuje na važnost jasno definiranih poreznih pravila i usklađenosti s europskim standardima kao preduvjeta za održiv rast turističke industrije i učinkovit fiskalni sustav.
Autorska prava (c) 2025 Matea Brkljačić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Autorska prava (c) 2025 Biljana Činčurak Erceg https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
CREATIVE COMMONS KAO OBLIK ZAŠTITE AUTORSKIH PRAVA
Društvena evolucija i transformacija kao i društveni preobražaji stvorili su koncept autorskog prava kao i autorstva uopće što je posljedično stvorilo potrebu za zaštitom intelektualnog vlasništva pojedinca i regulaciju istoga. Regulacija autorskog prava kroz povijest obuhvaća različite pravne i društvene pristupe zaštiti intelektualne svojine. Od drevnih civilizacija koje su štitile autorska prava putem zakona i običaja do modernog doba s razvojem međunarodnih ugovora i digitalne ere, regulacija autorskog prava kontinuirano se prilagođavala tehnološkim, ekonomskim i društvenim promjenama. Osnovni cilj ostao je zaštita samoga autora, poticanje kreativnosti, ali i omogućavanje konzumacije sadržaja. S vremenom razvijaju se novi mehanizmi i norme kako bi se adekvatno odgovorilo na izazove modernog doba. Jedan od mehanizama jesu upravo Creative Commons licence koje pružaju alternativni pravni okvir za dijeljenje i korištenje autorskih djela, omogućavajući autorima da odrede razinu slobode koju daju drugima pri konzumiranju njihovih radova. Ove licence nude fleksibilnost u distribuciji, modifikaciji i upotrebi autorskih radova olakšavajući širenje znanja i kreativnosti uz poštovanje autorskih prava. Putem Creative Commons licenci, autori mogu precizirati koje vrste dozvola daju za svoje radove, pružajući priliku drugima da ih koriste uz određene uvjete, kao što su priznavanje autora ili ograničenje korištenja u komercijalne svrhe. Ovaj rad omogućuje prikaz pozitivnih i negativnih strana upotrebe CC licenci te primjera iz prakse uz kritički osvrt vezan za efikasnost takvog modela zaštite autorskih prava.
Autorska prava (c) 2024 Lana Biljan https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
PRAVA NACIONALNIH MANJINA U UKRAJINI – USKLAĐENOST NACIONALNOG PRAVNOG UREĐENJA S MEĐUNARODNOPRAVNIM OKVIROM
Prava nacionalnih manjina u Ukrajini nedavno su stavljena u fokus zbog ruske invazije i ukrajinskih aspiracija prema članstvu u Europskoj uniji. Ovaj rad istražuje ispunjava li Ukrajina svoje međunarodnopravne obveze u sferi zaštite prava nacionalnih manjina. Prvi dio rada fokusira se na izlaganje relevantnih normi međunarodnog prava usvojenih na razini Ujedinjenih naroda i najvažnijih regionalnih međunarodnih organizacija, poput Vijeća Europe i OESS-a. Zatim slijedi pregled izabranog zakonodavstva Ukrajine, posebno Zakona Ukrajine o obrazovanju, Zakona Ukrajine o potpori funkcioniranja ukrajinskog jezika kao državnog jezika i Zakona o nacionalnim manjinama (zajednicama). Usporedbom međunarodnih i nacionalnih pravnih normi, zajedno s mišljenjima Venecijanske komisije, dolazi se do zaključka o razini prava nacionalnih manjina u Ukrajini i ispunjavanja europskog pravnog okvira i postavljenih standarda u tome području. Za kraj se spominju specifični problemi romske i rusinske nacionalne manjine, kao i zakonodavstvo vezano za domorodačke narode Ukrajine s ciljem zaokruživanja teme prava nacionalnih manjina u Ukrajini. Zaključuje se da iako Ukrajina treba poraditi u nekim aspektima manjinskih prava, posebice što se tiče nastave na jezicima nacionalnih manjina, te mane ne bi trebale spriječiti daljnju integraciju Ukrajine s Europskom unijom.
Autorska prava (c) 2024 Marin Milevoj https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
ZLOSTAVLJANJE NA RADNOM MJESTU (MOBBING) U DOMAĆEM I EUROPSKOM KONTEKSTU
Zlostavljanje na radnom mjestu (mobbing) kompleksno je pravno pitanje koje je regulirano multidimenzionalnim pristupom i to kroz radnopravno, antidiskriminacijsko, kaznenopravno, prekršajnopravno i građanskopravno zakonodavstvo. Predmetni fenomen mobbing usko je povezan s diskriminacijom. Cilj ovog rada je definirati predmetni pojam mobbing, razgraničiti ga od pojma diskriminacije, prikazati njegovu incidenciju, prikazati pravnu regulaciju kroz nacionalno zakonodavstvo Republike Hrvatske i usporediti ga s pravnim uređenjem drugih država članica Europske unije, kao i analizirati nacionalna zakonodavstva pojedinih država članica Europske unije. Iako nema jedinstvene i općeprihvaćene definicije mobbinga, teorijski postoji stabilnost u razumijevanju ovog problema. Stoga, mobbing se može definirati kao sustavna neprijateljska, neetična ili agresivna komunikacija ili ophođenje pojedinca ili skupine pojedinaca prema drugima u radnom okruženju, a što zbog visoke učestalosti i dugotrajnosti dovodi do ponižavanja žrtve mobbinga, kao i značajnih psihofizičkih posljedica na zdravlje iste. Mobbing predstavlja samo psihičko, a ne i fizičko nasilje, a ciljevi mogu biti različiti i to od ugrožavanje ugleda, časti, dostojanstva i integriteta žrtve mobbinga pa čak i njezina uklanjanja s radnog mjesta. Posljedični stres kao rezultat mobbinga može ostaviti dugotrajne i ozbiljne posljedice na psihofizičko zdravlje žrtve. Kao potencijalno rješenje problematike predmetnog fenomena mobbing kako u Republici Hrvatskoj, tako i na razini država članica Europske unije, predlaže se izrada jedinstvenog zakona kojim bi se cjelovito uredila navedena problematika, kao i usklađivanje nacionalnih zakonodavstava država članica Europske unije. Također, potrebno je uspostaviti jedinstvene mehanizme praćenja provođenja mjera za sprječavanje mobbinga na razini Europske unije, kao i sankcioniranje neprovođenja navedenih mjera. Usklađivanjem nacionalnih zakonodavstava država članica Europske unije i efikasnim sustavom sankcioniranja, vrlo vjerojatno bi se uspostavila željena razina pravne sigurnosti, čime bi se i smanjila pojavnost predmetnog fenomena mobbinga na radnom mjestu.
Autorska prava (c) 2024 Ante Knežević https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
PRAVNI TRETMAN KRIPTOVALUTA U FINANCIJSKOM SUSTAVU REPUBLIKE HRVATSKE
U posljednjih četrnaest godina kriptovalute utemeljene na blockchain tehnologiji postale su globalna senzacija predstavljajući inovativnu alternativu tiskanom novcu te su tijekom godina sve više privlačile interes pojedinaca i raznih pravnih osoba pa posljedično i nacionalnih vlada. Njihova pojava povezana je s tehnološkim napretkom u doba ekonomskih kriza koje su dovele do preispitivanja postojećih koncepata novca, valuta i financijskih posrednika. Danas ne postoji globalno usvojena i stalna definicija kriptovaluta s obzirom na to da različita regulatorna tijela često mijenjaju svoje interpretacije istih kako bi ih prilagodila novonastalim okolnostima. Posljedično, oporezivanje kriptovaluta predstavlja relativno novo područje kojemu različite države svijeta pristupaju na različite načine uzrokujući dihotomiju u shvaćanju njihove prirode pa tako ih jedni smatraju imovinom, dok ih drugi smatraju dohotkom. U Republici Hrvatskoj, sukladno pravnoj stečevini Europske unije, prihvaćeno je shvaćanje kriptovaluta kao kapitalnih dobitaka pa se iste trenutačno oporezuju, sukladno zakonu o porezu na dohodak. Broj prijevara na tržištu kriptovaluta značajno raste od njihova nastanka što uzrokuje izdavanje brojnih upozorenja vezanih za isto od strane nacionalnih vlada koje paralelno nastoje postići što je moguće veću razinu regulacije ovoga tržišta. Prijevare na tržištu kriptovaluta koriste digitalne tehnologije, no one često uključuju i tradicionalne metode financijskih prijevara poput Ponzi shema, lažnog predstavljanja i krađe identiteta. Unatoč kvantitativnom rastu ove vrste prijevara, istraživanja o istima izrazito su rijetka zbog nepostojanja jasne klasifikacije prijevara i regulatornog supranacionalnog tijela koje bi rješavalo eventualne sporove te vodilo evidenciju o počinjenim prijevarama.
Autorska prava (c) 2024 Petra Bartolić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
UGOVORI KOJI SE SKLAPAJU PUTEM INTERNETA – SHRINKWRAP, CLICKWRAP I BROWSEWRAP UGOVORI
Sklapanje ugovora prihvaćanjem unaprijed sastavljenih uvjeta poslovanja unesenih u taj ugovor znatno ubrzava, olakšava i pojeftinjuje njegovo sklapanje, dok s druge strane za sobom povlači i određene negativne posljedice za osobu koja pristaje na uvjete poslovanja koje je sastavio netko drugi. Kod sklapanja ovakvih ugovora, strana koja na njih pristaje nema mogućnosti pregovarati o njihovu sadržaju, ona jedino može pristati ili odbiti njihovo sklapanje. Velik broj takvih ugovora danas se sklapa putem interneta, a da mnogi koji ih sklapaju toga uopće nisu svjesni. Danas se u svijetu najčešće spominju tri vrste ugovora koji se sklapaju pristupanjem uvjetima poslovanja raznih internetskih platformi, no treba voditi računa da brojne platforme nemaju jedan „čisti“ tip ovakvog ugovora, već je često riječ o njihovim kombinacijama. Te tri vrste jesu: shrinkwrap, clickwrap i browsewrap ugovori kod kojih je glavna razlika u načinu na koji korisnik na njih pristaje. Autorice će u ovom radu obraditi navedene vrste ugovora pri čemu će objasniti njihove temeljne sličnosti i razlike, osnovne karakteristike i upozoriti na probleme povezane s njima.
Autorska prava (c) 2024 Dubravka Klasiček, Amalija Bratek https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Autorska prava (c) 2024 Biljana Činčurak Erceg https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
ZABRANA DISKRIMINACIJE PRI RADU I ZAPOŠLJAVANJU – IZAZOVI PARTICIPACIJE ŽENA NA TRŽIŠTU RADA
Diskriminacija je kontinuirani problem tržišta rada i suvremenog društva koji pogađa sve zakonodavno zabranjene aspekte i rezultira negativnim podražajem radnog odnosa žrtve u njezinu poslovnom i privatnom životu. Radu se pristupa s dva gledišta: pozitivno-pravnog i komparativnog. U pozitivno-pravnom dijelu prikazat će se trenutačno zakonodavno stanje, u sklopu kojeg autor prikazuje svoje viđenje potencijalnog rješenja problemskog pitanja vezanog za normativni okvir, a kroz komparativnu analizu s Islandom koji slovi kao jedna od najnaprednijih država u svezi s poštovanjem prava žena. Autor naglasak stavlja i na statističke podatke koji potvrđuju diskriminaciju žena od samostalnosti Republike Hrvatske do danas u svim sferama društva, počevši od široko obuhvatnih djelatnosti do visokih državnih funkcija. Pri kraju autor ukratko predstavlja de lege ferenda rješenja koja zahtijevaju žurno djelovanje od strane hrvatskih zakonodavnih i provedbenih tijela.
Autorska prava (c) 2023 Lovro Petričević https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
U suvremenom, modernom (demokratskom) svijetu savjest postaje konstrukt koji sve više svoje mjesto pronalazi i u pravnom području. Iako dio čovjekove umnosti, duhovnosti i nutrine, savjest je danas neizostavni dio prava i pravnog sustava, a svoje mjesto pronalazi u najznačajnijim međunarodnim dokumentima (i domaćim) i tako do izražaja dolazi i „prema van“. Posljedično se to pravo prepoznaje kao svojevrsno „kontra pravo“, odnosno pravo čovjeka da se na savjest pozove – u prigovoru savjesti. U skladu s tim, u radu se postavljaju pitanja: Što je savjest? Koji pravni standardi vrednuju savjest? Koji problemi proistječu iz navedenog prava? Na ovako postavljena istraživačka pitanja nastoji se odgovoriti kroz filozofski, etički i pravni diskurs ali i postupno prikazati kako iz spomenutog prava – prava na savjest – dolazimo do prigovora savjesti kao zadnje instance čovjekove autonomije, odnosno slobodnog odlučivanja u skladu s vlastitom savješću.
Autorska prava (c) 2023 Laura Vilić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Promet u gradovima čest je problem koji pogađa mnoge ljude u svijetu. Posljednjih desetak godina taj je problem sve izraženiji, ali ne samo u pojedinim državama već u cijelom svijetu. Najvažnija promjena koja se događa povećana je urbanizacija koja je sve intenzivnija. Mnogo je čimbenika koji pridonose prometu u gradovima, a najvažniji su rastuća populacija, ograničene cestovne infrastrukture te velik broj vozila na cestama. Suvremeni gradovi suočavaju se s mnogim prometnim teškoćama te je zato u tim gradovima nužna suvremenija organizacija prometne infrastrukture. S jedne strane, zagušenost i spor promet u gradovima mogu dovesti do brojnih problema, uključujući dulje vrijeme putovanja, povećano onečišćenje zraka i smanjenu produktivnost. Dok s druge strane, sigurnost gradskog prometa mora biti od važnosti za pješake i bicikliste, budući da su oni osjetljiviji na promet u gradovima. U ovom radu analizirat će se neki od navedenih problema gradskoga prometa, ali i ponuditi rješenja koja bi mogla pomoći u njihovu otklanjanju. Za rješavanje problema prometa u gradovima postoji niz vrlo praktičnih rješenja. Jedno je rješenje poboljšati opcije javnog prijevoza, primjerice autobusa, vlakova i podzemne željeznice, kako bi bili što pristupačniji, učinkovitiji i praktičniji. Drugo je rješenje izgradnja biciklističkih staza i infrastrukture prilagođene pješacima kako bi se potaknulo ljude da hodaju ili da voze bicikl umjesto automobile. Ostala rješenja za smanjenje prometa u gradovima uključuju zajedničko korištenje automobila i dijeljenje vožnje, promicanje upotrebe električnih vozila, električnih bicikala ili električnih romobila.
Autorska prava (c) 2023 Ivan Stanković https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Onečišćenje mora mikroplastikom jedan je od najvećih ekoloških problema današnjice. Izvori onečišćenja mora mogu biti primarni i sekundarni. Međutim, neovisno o izvorima onečišćenja, nijedno more nije pošteđeno mikroplastike, što znači da su ovim invazivnim načinom onečišćenja okoliša, ponajprije pogođena morska flora i fauna. Ni Jadransko more nije pošteđeno. Republika Hrvatska kao i druge države članice EU-a dužna je implementirati direktive i zakone Europske unije koji se tiču mikroplastike. Upravo ovaj gorući ekološki problem bit će tema ovoga rada. Osim izvora onečišćenja, u radu ću se osvrnuti i na načine njegove prevencije te na (ne)uspješnost postojećih regulatornih okvira o tome.
Autorska prava (c) 2023 Ksenija Labudović https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
ODABRANI PRAVNI ASPEKTI UMJETNE INTELIGENCIJE U MEDICINI
Umjetna inteligencija postala je neizostavan dio našeg života i bez nje danas ne možemo zamisliti obavljanje svakodnevnih poslova i zadataka. To je područje koje se strelovito razvija te je stoga potrebno normirati nova društvena pravila, odnosno mijenjati i popunjavati postojeća, razvijati strategiju primjene umjetne inteligencije te donijeti i provoditi akcijski plan radi istraživanja i obrazovanja na području umjetne inteligencije, a isto tako i radi povećanja gospodarskog rasta korištenjem umjetne inteligencije. U radu autor prikazuje određene aspekte umjetne inteligencije, stavljajući naglasak na njezinu primjenu u medicini te interakciju umjetne inteligencije i kaznenog prava.
Autorska prava (c) 2023 Zoran Jablanov https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
RAZLIKE U STAVOVIMA I KOMPETENCIJAMA STUDENATA NASTAVNIČKOG SMJERA I STUDENATA POMAGAČKIH STRUKA O INKLUZIJI DJECE S TEŠKOĆAMA U RAZVOJU U ODGOJNO-OBRAZOVNE USTANOVE
Ovim se istraživanjem ispituju razlike u stavovima studenata nastavničkog smjera i pomagačkih struka prema inkluziji i njihovoj kompetentnosti za inkluziju djece s teškoćama u razvoju u odgojno-obrazovne ustanove. Dosadašnja istraživanja o stavovima prema inkluziji i vlastitoj kompetentnosti usmjerena su na osobe nastavničke i pomagačke struke; važno je istaknuti da u tim istraživanjima nije bila uključena studentska populacija. Stavovi studenata mogu ukazati na što se usmjeriti pri budućim planiranjima, zagovaranjima i provođenjima inkluzivne prakse te što promijeniti u postojećim studijskim programima kako bi nakon završetka studija mladi nastavnici imali kompetencije potrebne za inkluzivan pristup djeci s teškoćama u razvoju. Sudionici za ovo istraživanje angažirani su preko društvenih mreža, pri čemu su korišteni neprobabilistički prigodni uzorak i metoda tzv. snježne grude. Istraživanje je provedeno online anketom koja sadrži tri validirana upitnika domaćih autora. Obrada dobivenih podataka t-testom pokazala je kako studenti pomagačkih struka imaju pozitivnije stavove o inkluziji i vlastitoj kompetentnosti za rad s djecom s teškoćama u razvoju od studenata nastavničkog smjera. Korelacijskom analizom potvrđeno je kako studenti s većom količinom teorijske i praktične nastave s djecom s teškoćama u razvoju imaju pozitivnije stavove prema njihovoj inkluziji u odnosu na studente bez teorijske i praktične nastave tijekom studija. Rezultati istraživanja upućuju na statistički bitne razlike u stavovima studenata nastavničkog smjera i pomagačkih struka te na povezanost količine teorijske i praktične nastave te stavova o inkluziji djece s teškoćama u razvoju. S obzirom na navedeno, potrebno je nastaviti razvijati pozitivne stavove o inkluziji te znatno proširiti opseg teorijske i praktične nastave radi stjecanja kompetencija studenata za budući rad s djecom s teškoćama u razvoju.
Autorska prava (c) 2023 Mateja Novak, Lara Rašić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Autorska prava (c) 2023 Biljana Činčurak Erceg https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Sloboda kretanja radnika jedna je od četiriju sloboda koje su zajamčene i primarnim i sekundarnim zakonodavstvom Europske unije. Glavna svrha uspostave zajedničkog tržišta jest gospodarski i ekonomski razvitak kroz poboljšanje životnog standarda na području Unije. Da bi se radnicima moglo osigurati slobodno kretanje, nužno je da se države članice vode načelom jednakog postupanja, mehanizmom ravnoteže ponude i potražnje te pristupu zaposlenja uz primjenu pravnih propisa i sudske prakse. Široka sudska praksa ukazuje na to da postoje problemi pri tumačenju odredbi i pojmova, ali se nastoje riješiti kroz donošenje obvezujućih presuda suda. Tako je Sud Europske unije definirao postupno tko potpada u pojam radnika radi opsežnije i bolje zaštite. Sloboda kretanja radnika nije apsolutna, već relativna što znači da se može podvrgnuti ograničenjima koja moraju biti opravdana razlozima javnog poretka, javne sigurnosti ili javnog zdravlja. Države članice različito su znale tumačiti kada nešto predstavlja prijetnju te je zbog toga kroz različitu praksu Sud Europske unije postupno proširio doseg slobode kretanja, a njezino ograničenje preciznije definirao, sve kako bi se spriječila zlouporaba ograničenja od strane država članica. Osim toga, Direktivom 2004/38/EZ radniku i članovima njegove obitelji jamči boravak te propisuje tri vrste boravka: boravak od tri mjeseca, boravak od tri mjeseca do pet godina te trajni boravak. Kako bi se sačuvalo jedinstvo obitelji, Direktiva uveliko doprinosi položaju osobe radnika i njegove obitelji, a pritom se uzima okolnost ovisnosti, kao što su financijska ili fizička ovisnost. Može se zaključiti kako sloboda kretanja radnika ima pravni, financijski i sociološki aspekt te kako njihova kombinacija opravdava uspostavu jedinstvenog tržišta.
Autorska prava (c) 2022 Vlatka Šokec, Ana Elena Troha https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Dugotrajnost sukoba na Kosovu dovela je do posebne brige Europske unije o tome pitanju, konkretno njezina posebnog djelovanja na čitavom području zapadnog Balkana s težnjom potpune europeizacije toga prostora i njegova približavanja europskim integracijama. Razdoblje od 80-ih godina 20. stoljeća za Kosovo je predstavljalo svojevrsnu prekretnicu s obzirom na to da su izmijenjene ustavne mogućnosti u tadašnjoj državi davale mogućnost osamostaljenja i uspostave kosovske države. Shvaćanje cjelokupne kosovske problematike potrebno je sagledati i iz povijesnog aspekta te uloge međunarodne zajednice. Općenito, kosovska država nastala je uglavnom na podlozi međunarodnog djelovanja čime su postavljeni temelji za uspostavu suvremene europske države, pri čemu su osobito važni Ahtisaarijev plan te Rezolucija 1244 iz 1999. godine iz koje svoje djelovanje izvodi i Europska unija. Do danas, Kosovo je prošlo tri razdoblja – ono političkih nemira do 90-ih godina 20. stoljeća, razdoblje intenzivnog djelovanja međunarodne zajednice do prvog desetljeća 21. stoljeća te razdoblje Europske unije koje još traje, odnosno tek počinje s obzirom na to da je Kosovo potpisalo Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Europska unija ima značajan utjecaj na daljnji razvoj kosovske države glede vladavine prava, uspostave demokratskih standarda te jačanja transparentne vlasti. Profilirajući se kao važan globalni čimbenik mira i stabilnosti, rezultati Europske unije na Kosovu vidljivi su kroz misiju EULEX-a te djelovanje Visokog predstavnika Europske unije na Kosovu, kao i svih ostalih institucija Europske unije. Na izmaku drugog desetljeća ovog stoljeća ponovno jača utjecaj Sjedinjenih Američkih Država na Kosovu koje nikada nisu ni izgubile interes za uspostavu mira i stabilnosti na ovom području. Upravo zbog toga, zajedničko djelovanje Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije jedini je put ka konačnom rješavanju komplementarnog kosovskog pitanja.
Autorska prava (c) 2022 Veronika Sudar, Matko Guštin https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
MORAL, PRAVEDNOST I PRAVIČNOST KAO TEMELJI SPOZNAJE VRIJEDNOSTI U PRAVU
Istraživanje o ulozi morala, pravednosti i pravičnosti u pravu odlučili smo provesti radi razumijevanja iste te s ciljem sumiranja različitog teorijskog prikaza navedenih pojmova i ulaska u jednu dublju pravnu i filozofsku analizu koja bi za značaj imala razumijevanje uloge i važnosti navedenih konstrukata za pravo te kako upravo navedeni pojmovi predstavljaju temelj koji nam omogućava spoznaju vrijednosti u pravu. Mi se u ovom radu pitamo: Postoji li povezanost prava s moralom, pravednosti i pravičnosti? Što je moral i zašto je njegovo pojmovno razumijevanje ključno za djelovanje u pravu? Kakav je odnos pravednosti i pravičnosti s pravom te koja im je uloga u pravnom diskursu? Je li pravičnost pravednost? Da bismo na ova pitanja odgovorili, nužno je osloniti se na provjerene znanstvene metode (metoda klasifikacije, analize, deskripcije, kompilacije i nadasve povijesna metoda), koje ćemo primjenjivati u našem istraživanju.
Autorska prava (c) 2022 Laura Vilić https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Ovim radom obuhvaćen je velik dio elemenata onečišćenja okoliša u cestovnom prometu s naglaskom na onečišćenje zraka. Jednako tako, rad uključuje zakonsku regulativu na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini, kao i moguću budućnost okoliša s obzirom na trenutačno stanje onečišćenja, ali se analiziraju i moguća rješenja kao alternative u cestovnom prometu. Sve navedeno, utvrđeno je u izvorima počevši od knjiga, pravnih akata, znanstvenih članaka te pouzdanih mrežnih izvora. Cestovni je promet u današnje vrijeme najraširenija grana prometa i samim time predstavlja i najveći izvor onečišćenja. Prema tome, brojne su negativne posljedice na ekosustav općenito i na zdravlje čovjeka pa je potrebno provoditi mjere od najnižih do najviših struktura u modernom društvu. Naravno, promet ima i svoju pozitivnu stranu koja uključuje mogućnost bržeg i jednostavnijeg kretanja ljudi, mogućnost bržeg gospodarskog i ekonomskog razvoja te povećanja tržišta. Međutim, najveći se problem javlja kada treba naći određenu ravnotežu između pozitivnih i negativnih utjecaja prometa, na čemu se najviše radi donošenjem propisa na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini. Republika Hrvatska, ali i druge države, trebaju ustrajati i dalje na razvoju novih tehnologija i novih načina pokretanja vozila, što će u konačnici rezultirati smanjenjem onečišćenja zraka i okoliša i doprinijet će kvaliteti života čovjeka i svakog drugog živog bića na našem planetu.
Autorska prava (c) 2022 Domagoj Ivanković https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
AUTORSKO PRAVO, PROBLEMATIKA PLAGIRANJA U ZNANOSTI I STAVOVI STUDENATA
Suvremeni pravni poreci sve veći značaj pridaju razvoju autorskog prava čiji su konstitutivni elementi autor te autorsko djelo. Autorsko pravo dio je intelektualnog vlasništva koje je regulirano i Ustavom Republike Hrvatske te Zakonom o autorskom pravu i srodnim pravima, dok se pitanje nezakonitog korištenja autorskim djelom regulira brojnim drugim propisima. U akademskoj zajednici autorsko pravo izuzetno je važno jer se na taj način poštuju i načela akademske čestitosti. Prije svega, plagiranje predstavlja neetični i nemoralni čin koji narušava ugled sudionika akademske zajednice, a njegovo sprječavanje posebno je usmjereno prema studentima pri čemu je ključni preduvjet sprječavanja plagiranja među studentima primjena odgovarajućih metoda citiranja. Razvojem informacijsko-komunikacijskih tehnologija, računalni programi postaju sve važniji saveznici u borbi protiv plagijata. S obzirom na to da je u ovom radu naglasak na studentima te na njihovu odnosu prema akademskoj čestitosti i pitanju plagiranja, uz predstavljanje temeljnih pojmova autorskog prava i plagiranja, autor se bavi i analizom autonomnih propisa javnih sveučilišta u Republici Hrvatskoj u vezi s pitanjem sankcioniranja plagiranja kao stegovnog djela. Za potrebe pisanja ovog rada, provedeno je i istraživanje među studentima Pravnog fakulteta Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku o pravilnom citiranju te posljedicama plagiranja.
Autorska prava (c) 2022 Matko Guštin https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
Autorska prava (c) 2022 Aleksandra Vasilj, Biljana Činčurak Erceg https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0
PRIKAZ: 20. ŠIPANSKA LJETNA ŠKOLA, 2021.
U ovom radu obrađuje se pojam tajnih podataka, stupnjevi tajnosti te njihova podjelu na javne i privatne. Predmet rada arhivirani su dokumenti koji su nakon proteka roka postali dostupni javnosti. Tajna je podatak s kojim je upoznat samo određeni krug osoba i ne smije se prenositi dalje. Obvezu čuvanja tajni ima svatko od nas. Otkrivanje tajni u privatnom životu može rezultirati gubitkom povjerenja u osobe kojima smo se povjerili dok se otkrivanje državnih ili poslovnih tajni kažnjava kaznom zatvora. Godine 2007. na snagu stupa Zakon o tajnosti podataka koji zamjenjuje prijašnji Zakon o zaštiti tajnosti podataka. Budući da nov Zakon o tajnosti podataka određuje stupnjeve tajnosti i pojmove klasificiranih i neklasificiranih podataka, unutar ovog rada koristit ću pojedine termine iz Zakona o zaštiti tajnosti podataka. Stupanjem novog zakona na snagu Republika Hrvatska utvrdila je stupnjeve tajnosti tako da ih je podijelila na: VRLO TAJNI, TAJNI, POVJERLJIVI i OGRANIČENI. Zaštita osobnih podataka temeljno je ljudsko pravo. To je pravo svake osobe da spriječi i sankcionira zloupotrebu osobnih podataka koji su nam zajamčeni međunarodnim i nacionalnim propisima.
tajna, vrste tajni, tajni podaci, klasifikacija, deklasifikacija podataka
MAMLJENJE DJETETA ZA ZADOVOLJENJE SPOLNIH POTREBA U EUROPSKOM I HRVATSKOM KAZNENOM PRAVU
Na današnje društvo uvelike utječe informacijsko-komunikacijska tehnologija koja je ujedno i jedna od važnih komponenti svakodnevice. Uz brojne prednosti ima i negativnu stranu, a to je olakšavanje počinjenja pojedinih kaznenih djela. Odabrano kazneno djelo, kao tema ovog rada, primjer je kako se kaznena djela seksualnog zlostavljanja djece mogu počiniti i preko informacijsko-komunikacijske tehnologije sukladno sveprisutnom tehnološkom napretku. Kazneno djelo mamljenja djeteta za zadovoljenje spolnih potreba – grooming utemeljeno je Konvencijom Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja iz 2007. godine i Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća Europe o borbi protiv spolne zlouporabe i spolnog iskorištavanja djece i dječje pornografije iz 2011. godine koje propisuju obvezu inkriminacije predmetnog kaznenog djela državama članicama u svoja nacionalna zakonodavstva, odnosno sukladno definiciji istog, inkriminaciju namjernog čina odrasle osobe koja preko informacijsko-komunikacijske tehnologije inicira fizički susret s djetetom s namjerom sudjelovanja u spolnim aktivnostima s djetetom ili proizvodnje dječje pornografije uz uvjet da odrasla osoba poduzme konkretne mjere radi ostvarenja susreta. Hrvatski je zakonodavac isto učinio člankom 161. Kaznenoga zakona iz 2011. godine kojim je inkriminirano kazneno djelo mamljenja djece radi zadovoljenja spolnih potreba. Ovaj se rad stoga bavi obilježjima predstavljenog kaznenog djela iz različitih aspekata.
mamljenje djeteta za zadovoljenje spolnih potreba, grooming, informacijsko-komunikacijska tehnologija, kazneno pravo, dječja pornografija, zaštita djece
RADNA EKSPLOATACIJA DJECE S POSEBNIM OSVRTOM NA DJEČJI RAD U AZIJI I AFRICI
Tema je ovog rada radna eksploatacija djece s posebnim osvrtom na dječji rad u Aziji i Africi. Razlog za istraživanje ove teme leži u činjenici nedovoljnog proučavanja iste. Dječji rad pogađa zemlje širom svijeta i problem je koji se tiče svih nas, prvenstveno jer svakodnevno konzumiramo proizvode koji su produkt rada djece u nehumanim uvjetima. Kroz šest cjelina cilj je dati što detaljniji uvid u problem eksploatacije onih najranjivijih među nama, a to su djeca. Djeca rade u nehumanim uvjetima, bez zaštitne opreme, za vrlo malo novca, a često su žrtve trgovine ljudima i prisilnog rada te za svoj rad ne dobivaju nikakvu plaću. Iako je posljednjih godina na temelju dostupnih podataka vidljiv značajan pomak ipak je potrebno uložiti još mnogo napora kako bi se dječji rad u potpunosti eliminirao što dodatno otežava kriza koja je pogodila cijeli svijet zbog pojave novog virusa nazvanog COVID-19. Rad završava anketom koju je autorica provela na društvenim mrežama kako bi ispitala informiranost o dječjem radu.
dječji rad, najgori oblici dječjeg rada, Konvencija UN-a o pravima djeteta, Azija, Afrika