Revija za sociologiju Službeni časopis Hrvatskog sociološkog društva. Izlazi od 1971 Časopis dijamantnoga otvorenoga pristupa (besplatan pristup i besplatna objava članaka; indeksiran u databazama DOAJ i Sherpa Romeo), omogućava predaju radova u slobodnom formatu. Revija za sociologiju objavljuje teorijske, empirijske i metodološke priloge od općeg interesa za sociologiju i srodne discipline, s posebnim naglaskom na radove koji doprinose boljem razumijevanju tema relevantnih za kontekst Hrvatske, regije zapadnog Balkana, te općenito centralne i istočne Europe. Časopis je također otvoren zaprimanju prijedloga tematskih brojeva. Prihvaćeni prilozi zadovoljavaju standarde akademske relevantnosti i znanstvene izvrsnosti, koji su potvrđeni dvjema pozitivnim anonimnim recenzijama. Časopis također objavljuje prikaze knjiga i konferencija, kao i kraće eseje / kritičke rasprave / edukativne ili popularizacijske tekstove u sekciji "Forum". Prilozi se objavljuju na hrvatskom ili engleskom jeziku, a po posebnoj odluci uredništva i na drugim jezicima. Časopis izlazi tri puta godišnje. Revija za sociologiju podržava prakse otvorene znanosti, u skladu s epistemološkim specifičnostima raznovrsnih metodoloških pristupa. Izdavač: Hrvatsko sociološko društve (HSD), 10000 Zagreb, Hrvatska
Hrvatsko sociološko društvo / Croatian Sociological Association
Autori priloga objavljenih u časopisu zadržavaju autorsko pravo, uključujući i pravo na copyright. Pristankom na objavljivanje autori daju časopisu pravo prvog objavljivanja u tiskanom te elektroničkom obliku. Revija za sociologiju je časopis otvorenoga pristupa. U skladu s definicijom otvorenog pristupa BOAI-a, korisnicima je pristup cjelokupnom sadržaju slobodan i besplatan. Korisnici mogu čitati, pohranjivati, kopirati, distribuirati, ispisivati, pretraživati i vezivati cijele tekstove članaka u ovom časopisu ne tražeći prethodno dopuštenje izdavača ili autora. Revija za sociologiju primjenjuje CC BY licencu.
Autorska prava (c) 2025 Siniša Zrinščak http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Samopraćenje između samoopterećenja i samooptimizacije: Pametni satovi i zdravlje – percepcija ključnih dionika zdravstvenoga sustava
Digitalni nosivi uređaji za praćenje tjelesnih funkcija postali su dio svakodnevice velikog broja ljudi koji ih koriste za samopraćenje kako bi ostvarili zdravstvene ciljeve, promijenili navike i ponašanje, ili samo imali uvid u podatke. Svrha je rada analizirati promišljanja ključnih dionika zdravstvenog sustava u Hrvatskoj oko namjere korištenja, odnosno nekorištenja pametnih satova, kao i oko njihove primjene u zdravstvenom okruženju. Provedeno je kvalitativno istraživanje putem polustrukturiranih intervjua sa 75 ključnih dionika (pacijenti, liječnici, donositelji javnih politika, rukovoditelji zdravstvenih institucija, pravnici, inženjeri). Uslijedila je tematska analiza prikupljenog materijala. Rezultati prikazuju da tek manji dio sudionika aktivno koristi pametne satove, dok ih je nekoliko imalo satove ranije ili ih planira imati u budućnosti. Razlozi korištenja uključuju samooptimizaciju i samopraćenje radi boljeg uvida u vlastito stanje. Sudionici istraživanja koji ne koriste satove kao glavne razloge navode nezainteresiranost za podatke, ali i kritiziraju praksu samopraćenja nazivajući je opterećujućom ili opsesivnom. Iskazan je interes za korištenje nosivih digitalnih uređaja u budućnosti, posebice ako to liječnik inicira i takva praksa promatra se pozitivno ako služi za poboljšanje zdravstvene skrbi. Potencijal pametnih satova u zdravstvu značajan je, ali potrebno je osigurati preduvjete za njihovu primjenu.
Autorska prava (c) 2026 Anamaria Malešević http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Fraze kao oružje diskursa: Uloga “ne-teme” i drugih strategija u političko-medijskom oblikovanju stvarnosti
Ovaj rad analizira evoluciju političkih fraza “spin”, “lažne vijesti”, “izvučeno iz konteksta” i “ne-tema” u hrvatskom političko-medijskom diskursu u razdoblju 2010. – 2023. s ciljem identificiranja strategija jezične manipulacije kojima politički akteri oblikuju percepciju javnosti i upravljaju političkom agendom. Kvalitativna analiza medijskog sadržaja, provedena na 58 primjera s hrvatskih informativnih portala, pokazala je ponavljajuće obrasce uporabe ovih fraza: spin se koristi za negiranje optužbi i diskreditaciju oponenata, lažne vijesti za opovrgavanje optužbi i zaštitu političkog imidža, izvučeno iz konteksta za relativizaciju kontroverznih izjava, a ne-tema za marginalizaciju politički osjetljivih pitanja. Rezultati ukazuju na to da ove fraze funkcioniraju kao komunikacijski alati za oblikovanje interpretativnih okvira, što pridonosi polarizaciji javnog prostora i naglašava potrebu za jačanjem medijske pismenosti, pri čemu istraživanje ujedno predstavlja preliminarnu analizu koja otvara prostor za buduća, opsežnija i kvantitativno utemeljena istraživanja.
Autorska prava (c) 2026 Vjekoslav Đaić, Branimir Felger, Gordana Lesinger http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zbog čega jabuke ne padaju daleko od stabla? Prilog razumijevanju reprodukcije društvenih nejednakosti u Hrvatskoj
U članku su predstavljeni rezultati istraživanja kojim se željelo provjeriti može li se prakticiranje roditeljskog stila usklađenog kultiviranja tretirati kao instrument transmisije kulturnog kapitala s roditelja na djecu, a time i kao jedan od čimbenika klasne reprodukcije srednjih i viših društvenih klasa. U tu svrhu analizirani su podaci prikupljeni u anketnom istraživanju provedenom na nacionalno reprezentativnom uzorku u prosincu 2023. godine. Testirale su se razlike u intenzitetu prakticiranja triju aktivnosti koje se teorijski povezuju s roditeljskim stilom usklađenog kultiviranja, s obzirom na dva ključna indikatora klasnog položaja roditelja – socioprofesionalni i obrazovni status. Rezultati provedenih statističkih analiza sugeriraju da obrazovaniji roditelji i roditelji višeg socioprofesionalnog statusa, tj. oni za koje se može pretpostaviti da zauzimaju klasne pozicije od srednje klase naviše, prakticiraju roditeljske aktivnosti kojima se učinkovitije prenose sociokulturne kompetencije s roditelja na djecu. Oni u većem broju omogućuju djeci sudjelovanje u organiziranim izvannastavnim aktivnostima poput sporta, učenja stranih jezika i glazbenog obrazovanja, intenzivnije su uključeni u rad škole i život školske zajednice te učestalije razgovaraju s djecom o pitanjima u vezi škole i njihovog obrazovanja. Shodno tome rezultati istraživanja upućuju da se roditeljski stil usklađenog kultiviranja, karakterističan za srednju i višu klasu, i u Hrvatskoj može dovesti u vezu s unutarklasnom reprodukcijom ovih društvenih klasa.
Autorska prava (c) 2026 Ivan Burić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorska prava (c) 2025 Toni Popović http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Paradoks povjerenja u digitalne platforme: Algoritamska svijest u digitalnim interakcijama
Ovaj rad analizira odnos između digitalne pismenosti, percepcije manipulacije, percepcije rizika i algoritamske svijesti u oblikovanju povjerenja korisnika u sigurnosne strategije digitalnih platformi. Teorijski okvir rada temelji se na konceptu paradoksa algoritamske svijesti, prema kojem veća informiranost o digitalnim sustavima ne vodi nužno većem povjerenju, nego može pojačati skepsu i osjetljivost na rizike. Istraživanje je provedeno na uzorku od 523 sudionika u dobi od 18 do 35 godina. Podaci su analizirani primjenom faktorske analize, višestruke i hijerarhijske regresijske analize, analize varijance i strukturnog modeliranja. Rezultati pokazuju da su digitalna pismenost, percepcija manipulacije i percepcija rizika statistički značajni negativni prediktori povjerenja u sigurnosne strategije platformi, pri čemu se percepcija manipulacije pokazala najsnažnijim negativnim prediktorom. Potvrđen je i statistički značajan moderacijski učinak percepcije rizika na odnos između algoritamske svijesti i povjerenja. Dodatno su utvrđene značajne razlike prema spolu i razini digitalne pismenosti, pri čemu digitalno pismeniji korisnici iskazuju veći skepticizam, a sudionice veću osjetljivost na sigurnosne rizike. Doprinos rada ogleda se u modelu koji povjerenje u digitalne platforme objašnjava kao rezultat međudjelovanja znanja, percepcije manipulacije i procjene rizika, a ne kao automatsku posljedicu digitalne kompetencije. Nalazi upućuju na potrebu za pristupima digitalnoj sigurnosti koji istodobno jačaju transparentnost, korisničku autonomiju i kritičko razumijevanje algoritamskih procesa.
Autorska prava (c) 2026 Marija Gombar http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Roland Erne, Sabina Stan, Darragh Golden, Imre Szabó i Vincenzo Maccarrone. Politicising Commodification. European Governance and Labour Politics from the Financial Crisis to the Covid Emergency
Autorska prava (c) 2025 Jelena Kupsjak http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Gimnazijalci i glazba: Prenose li roditelji glazbeni kulturni kapital djeci?
Glazbeni kulturni kapital dio je kulturnoga kapitala te se u ovom radu, kroz prizmu Bourdieuove teorije o kulturnom kapitalu, problematizira prijenos glazbenoga kulturnog kapitala s roditelja na djecu gimnazijalce. Za pokazatelje institucionaliziranoga glazbenog kulturnog kapitala roditelja koristili smo njihovo glazbeno obrazovanje, a za utjelovljeni aktivno bavljenje glazbom. Također smo, kao nezavisnu varijablu, tretirali angažman roditelja u prijenosu glazbenog kulturnog kapitala i to u obliku “puštanja” glazbe djeci kao i vođenja na koncerte i operne i baletne predstave. Kao parametar institucionaliziranoga glazbenog kulturnog kapitala gimnazijalaca koristili smo njihovo glazbeno obrazovanje, a njihovo aktivno bavljenje glazbom i odlaske na koncerte te baletne i operne predstave kao indikatore utjelovljenoga glazbenog kulturnog kapitala. Tijekom 2024. godine mrežnim anketnim upitnikom anketirano je 288 gimnazijalaca iz šest hrvatskih županija. Gotovo polovina njih i otprilike četvrtine roditelja glazbeno su obrazovani i aktivno se bave glazbom. Rezultati su pokazali kako institucionalizirani i utjelovljeni glazbeni kapital roditelja snažno utječe na prijenos institucionaliziranoga i nešto slabije utjelovljenoga glazbenog kulturnog kapitala. Roditeljski angažman u prijenosu glazbenog kulturnog kapitala pokazao se važnim prenositeljem glazbenoga kulturnog kapitala na djecu. Zaključno, ovo je istraživanje pokazalo kako roditelji imaju značajnu ulogu u stjecanju i oblikovanju glazbenoga kulturnog kapitala gimnazijalaca. S obzirom na to da se gimnazijalci, u odnosu na roditelje, u značajnijoj mjeri glazbeno obrazuju i bave glazbom, za očekivati je da će još intenzivnije prenositi glazbeni kulturni kapital vlastitoj djeci.
međugeneracijski prijenos kulturnog kapitala
Autorska prava (c) 2025 Amir Begić, Jasna Šulentić Begić, Mihaela Horvat http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Jasna Kovačević, Zilka Spahić-Šiljak. Cijena nečiste krvi: Kulturni i ekonomski aspekti menstruacije u Bosni i Hercegovini
Autorska prava (c) 2025 Ana Marija Sikirić Simčić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Istraživanje društvenih pokreta u Jugoistočnoj Europi: sustavni pregled literature
Društveni pokreti i s njima povezani fenomeni sve su češća tema društvenih istraživanja u Jugoistočnoj Europi. S obzirom na brzorastuću regionalnu literaturu o toj temi pojavljuje se potreba za razumijevanjem njezinih ključnih karakteristika i istraživačkih trendova. Ovaj članak donosi rezultate sustavnog pregleda literature o društvenim pokretima u deset zemalja Jugoistočne Europe na temelju analize 254 znanstvena rada iz baze Scopus. Analizira se nekoliko karakteristika radova: pokrivenost zemalja regije, najčešće korištene metode, najzastupljenije teme, prisutnost autora/ica i koncepata iz studija društvenih pokreta, izbor slučajeva te vrste komparativnog istraživanja. Tri su glavna uvida ovog rada. Prvo, istraživanja društvenih pokreta u Jugoistočnoj Europi sve se intenzivnije razvijaju u proteklih desetak godina, no uz neravnomjerno pokrivanje slučajeva iz različitih zemalja regije. Drugo, u istraživanjima prevladava dizajn studije jednog slučaja te su najčešće korištene kvalitativne metode, a među njima se posebno ističe polustrukturirani ili nestrukturirani intervju. Treće, istraživačka agenda usmjerena je ponajprije na masovne prosvjedne valove te se relativno rijetko bavi istraživanjem desne mobilizacije. Uzevši u obzir spomenute uvide, u radu se zaključuje kako unutar regionalne literature postoji prostor za iskorake kojima bi se mogla povećati akademska, ali i opća relevantnost istraživanja društvenih pokreta.
Autorska prava (c) 2025 Karlo Kralj http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Huw D. Jones. Transnational European Cinema: Representation, Audiences, Identity
Autorska prava (c) 2025 Lucija Gegić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zamišljene Drugosti: o postimperijalnim nacionalizmima
Rad preispituje revolucionarnu tvrdnju Benedicta Andersona u knjizi “Nacija: zamišljena zajednica” (1991 [1983]), a u svjetlu recentnih sagledavanja postimperijalizma. Nakon preispitivanja Andersonova poimanja carstava i imperijalnog naslijeđa kao aspekata njegove argumentacije o “modularnom” nacionalizmu, predlaže se komplementarni koncept “zamišljenih Drugosti”. Temelj konceptu čine teorije antagonizma i agonizma, Carla Schmitta i Chantal Mouffe, koje potkopavaju pretpostavke liberalne demokracije. Argumentacija rada temelji se i na Weberovim idealnim tipovima te se razlažu četiri idealna tipa “zamišljenih Drugosti”: bliski neprijatelji, povijesni neprijatelji, civilizacijski neprijatelji i geopolitički neprijatelji. Svaki od tih oblika Drugosti i neprijateljstva ilustriraju se primjerima, poglavito iz Bosne i Hercegovine i Turske. Bliski neprijatelji oslikavaju Freudovu ideju “narcizma malih razlika”; povijesni neprijatelji izlika su za odbacivanje pluralizma u sadašnjosti; civilizacijski neprijatelji pretpostavljaju prostorne i vremenske datosti koje prkose pomirenju; geopolitički neprijatelji preoblikuju druge nesnošljivosti, posebno postimperijalna neprijateljstva, kao rasjede međunarodnih političkih napetosti.
Autorska prava (c) 2025 Jeremy Walton http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pogled na prošlost i budućnost osoba s intelektualnim teškoćama kroz perspektivu životnog tijeka
U odnosu na opću populaciju, osobe s intelektualnim teškoćama često imaju znatno drugačiji životni tijek, stoga je u ovom istraživanju kao teorijski okvir upotrijebljena perspektiva životnog tijeka. Cilj je bio istražiti životni tijek osoba s intelektualnim teškoćama koje imaju iskustvo života u obitelji, zatim u institucionalnom obliku skrbi te su prošle proces deinstitucionalizacije. Primijenjen je kvalitativni etnografski pristup i njemu komplementarne metode polustrukturiranog intervjua i promatranja. Ukupno je sudjelovalo 27 osoba s intelektualnim teškoćama. Dobivena saznanja ukazuju na to da uz povremene ugodne životne događaje ipak dominiraju oni neugodni poput smrti članova obitelji, bolesti i nasilja. S druge strane, sudionici su navodili kako su putanje obiteljskog života, radnog angažmana i školovanja bile vrlo važne u dosadašnjem životnom tijeku, ali su ujedno prve dvije vrlo željene i u budućnosti. Navedeno je raspravljeno u kontekstu dosadašnjih spoznaja. Dobiveni rezultati naglašavaju potrebu podrobnijeg istraživanja životne povijesti u svakodnevnom radu s osobama s intelektualnim teškoćama i uvažavanje dosadašnjeg životnog iskustva, primjerice kroz skrb temeljenu na znanjima o traumi. Također se implicira važnost daljnjih nastojanja u procesu deinstitucionalizacije kako bi podrška u zajednici ipak omogućila ostvarivanje željenog životnog tijeka.
Autorska prava (c) 2025 Petar Šajfar http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Četiri koncepta za teoriju nadničarskog rada
Teorije prekarnosti ne kritiziraju samo suvremene oblike iskorištavanja rada, već i koncept nadničarskog rada. Time zalaze u proturječje: ne mogu izbjeći marksizam, koji je glavna teorija radničkog iskorištavanja, a ujedno potkopavaju pojam nadničarskog rada, koji je temeljni marksistički koncept. Iz tih razloga upustila sam se u kritičko čitanje teorija prekarnosti. Identificirala sam četiri teorije prekarnosti koje po Althusseru ispunjavaju uvjete teorijske proizvodnje: 1. talijanski operaizam; 2. segmentaciju tržišta rada; 3. prekarijat kao novu društvenu klasu i 4. nizozemsku svjetsku povijest rada. Moja namjera nije samo upozoriti na nekonzistentnosti, ideologiziranosti ili proturječja tih teorija. Iz čitanja pokušavam izdvojiti pitanja i koncepte koji nam mogu poslužiti za budući teorijski rad. Tako dobivam četiri koncepta: 1. klasni sastav radničke klase s njegovom dinamikom između tehničkog i političkog sastava; 2. suiskorištavanje proletarijata od strane intelektualnih radnika za tehničko i društveno upravljanje koji kao dio svog dohotka dobivaju dio viška vrijednosti koju kapitalisti crpe iz radništva; 3. supereksploataciju radne snage koja je tipična za svjetsku periferiju, ali sve češća i u centru; 4. neslobodan najamni rad kada radnici izgube vlast nad jedinim blagom s kojim raspolažu, svojom radnom snagom. Koncepte provjeravam na studiji radnih odnosa u tri slovenska poduzeća, gdje su korištene metode anketiranja, intervjua i studijskog kružoka. Za budući teorijski rad ti koncepti otvaraju pitanja političkog organiziranja radnika i suiskorištavanja radnika, različitih stupnjeva iskorištavanja između vodećih i ovisnih gospodarstava u svjetskom kapitalističkom sustavu i pitanje promjene radnog odnosa iz slobodnog u neslobodan najamni rad.
Autorska prava (c) 2026 Maja Breznik http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Evolucionizam i antirealizam u Lelasovoj teoriji znanosti
U radu se razmatra način na koji je Srđan Lelas (1939.-2003.), kao jedan od prvih hrvatskih filozofa znanosti, iz evolucijskih razmatranja nastojao izvesti specifičnu verziju znanstvenog antirealizma. Dok zastupnici znanstvenog realizma smatraju da se znanstvene teorije odnose na objektivno postojeći svijet i mogu donositi istinite opise toga svijeta, zastupnici antirealizma smatraju da tvrdnje o objektivnom postojanju barem nekih dijelova toga svijeta nisu uvijek neutralne s obzirom na teoriju i da je umjesto o istinitosti znanstvenih teorija bolje govoriti o njihovoj teorijskoj korisnosti i sposobnosti predviđanja. Lelas antirealističko stajalište formulira kao tezu o neinstrumentalnosti spoznajnog subjekta (udio subjekta kao specifičnog spoznajnog oruđa neuklonjiv je iz bilo kojeg spoznajnog postignuća) i smatra da za to pronalazi potporu u “modernom darvinizmu” R. Lewontina, prema kojemu je organizam jedan od središnjih i neuklonjivih čimbenika evolucije i evolucijskih objašnjenja. U radu se kritički razmatra Lelasovo povlačenje paralele između antirealizma i ideje o organizmu kao neuklonjivom čimbeniku evolucije. Pokazuje se da ta paralela povlači sa sobom više problema koje Lelas nije do kraja domislio: problem genetičke pogreške, problem nekonzistentnosti sa standardnim shvaćanjem bioloških funkcija u filozofiji biologije i problem neuzimanja u obzir teorija o jedinicama prirodne selekcije koje odbacuju središnju ulogu organizma. U zaključku se ukratko rekapituliraju glavna razmatranja rada i daje jedna okvirna procjena Lelasove filozofije znanosti.
Autorska prava (c) 2025 Tomislav Bracanović http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Primjena analitičke triangulacije u narativnom istraživanju međunarodnih kružnih radnih migracija
Iako je korištenje triangulacije u sociologiji uobičajeno, njezina je primjena u kvalitativnim istraživanjima manje zastupljena, često zbog percepcije da triangulacija služi isključivo kao alat za osiguravanje valjanosti. Ovaj rad pridonosi raspravama o analitičkoj triangulaciji u kvalitativnim istraživanjima, koja omogućava uvide o istraživanom fenomenu iz različitih perspektiva s ciljem upotpunjenja razumijevanja fenomena. U radu se predstavljaju teorijska i metodološka utemeljenja triangulacije i upotreba dvaju različitih analitičkih pristupa na istim podacima, s primjerima iz narativnog istraživanja o kružnim radnim migracijama žena. Cilj provedenog istraživanja bio je razumjeti elemente radno-migracijskih iskustava migrantkinja koji omogućavaju i podržavaju ostvarenje ciklusa međunarodnih kružnih radnih migracija. Provedeno je 25 narativnih intervjua s migrantkinjama iz Slavonije zaposlenima u sektorima njege u privatnom kućanstvu, poljoprivrede i turizma u Italiji, Austriji i Njemačkoj. Iskustvo ciklusa kružnih migracija razmatra se u dva aspekta: prvo, kroz ostvarenje redovitih ciklusa migracije, koji su analizirani kodiranjem svih intervjua, a zatim kroz ključnu situaciju neuobičajenog prekida migracije, nakon kojeg slijedi nastavak migracije. Drugi aspekt analiziran je metodom rekonstrukcije priče iz narativa sugovornica koje su doživjele takve prekide u migracijskim ciklusima. Rezultati kodiranja pokazuju da se kućanske obveze samo privremeno preraspoređuju tijekom ciklusa izbivanja migrantkinje iz vlastitog kućanstva, ali dugoročno ustraju u uobičajenom obliku. Vinjete prikazuju strategije reorganizacije kućanskih obveza uključujući i prijelomni trenutak u kojima ženska uloga skrbnice postaje nezaobilazna, što dovodi do obiteljske odluke o prekidu radne migracije. Na primjeru se pokazuje kako analitička triangulacija tih rezultata omogućava bogatije razumijevanje ispreplitanja elemenata rodne i ekonomske dimenzije koje o(ne)mogućavaju cikluse kružnih migracija žena.
Autorska prava (c) 2025 Marija Šarić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
De Silva S, Pendergast D, Klopper C (2023). How Organisational Change Influences Academic Work: The Academic Predicament Model for a Conducive Work Environment. Routledge
Autorska prava (c) 2024 Marita Grubišić-Čabo http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Društveni i osobni aspekti stigmatizacije zbog menstruacije – uloga otkrivenosti menstrualnog statusa u studentskoj populaciji
Iako je menstruacija prirodna pojava i pokazatelj zdravlja i plodnosti, često biva popraćena različitim oblicima stigmatizacije. Rad prikazuje rezultate istraživanja osobne i percipirane stigmatizacije zbog menstruacije među studentima i studenticama Sveučilišta u Zagrebu. Stigmatizacija zbog menstruacije mjerena je tehnikom vinjeta. Podaci su prikupljeni 2022. godine metodom ankete u sklopu projekta UNIZG Ciklus. Na uzorku od 1449 studentica i studenata utvrđena je statistički značajna razlika u razinama stigmatizacije, ovisno o otkrivenosti menstrualnog statusa, kako na osobnoj, tako i na društvenoj razini. Rezultati su pokazali da je stigmatizacija izraženija kad je menstrualni status protagonistice otkriven, pri čemu se osobna stigmatizacija značajno povećava u usporedbi s neotkrivenim statusom. Percipirana društvena stigmatizacija još je snažnija kad je menstrualni status otkriven, a dodatno se pojačava kad je ljutnja protagonistice pripisana hormonalnim promjenama. Utvrđena je i slaba pozitivna povezanost između osobne i percipirane društvene stigmatizacije, nešto izraženija kad menstrualni status nije otkriven. Rezultati potvrđuju hipoteze o jačoj stigmatizaciji kad je menstrualni status otkriven i povezanosti između osobne i društvene stigmatizacije. Istraživanje je doprinosliteraturi kroz inovativan metodološki pristup i rezultate koji upućuju na potrebu za promjenom društvenog diskursa i poticanje otvorenog razgovora o menstruaciji.
Autorska prava (c) 2024 Ksenija Klasnić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Razlike u opremljenosti socijalističkih i post-socijalističkih stambenih naselja u Hrvatskoj i Sloveniji
Studija analizira razlike u zadovoljstvu kvalitetom opremljenosti socijalističkih (starih) i postsocijalističkih (novih) velikih stambenih naselja u Hrvatskoj i Sloveniji. Anketno istraživanje provedeno je 2022. godine na ukupnom uzorku od 2193 sudionika iz četiriju najvećih gradova u Hrvatskoj (Zagreb, Split, Rijeka i Osijek) i dvaju najvećih gradova u Sloveniji (Ljubljana i Maribor). Zadovoljstvo opremljenošću naselja procijenjeno je prema aspektima dostupnosti primarnih i sekundarnih usluga i sadržaja kao i prema općem zadovoljstvu naseljem. Stanovnici su općenito bili zadovoljni svim ključnim aspektima stambenih naselja, bez obzira na državu ili vrstu naselja. Rezultati su također pokazali općenito viši urbanistički standard u objema vrstama naselja u Sloveniji u usporedbi s onima u Hrvatskoj. Nadalje, pokazatelji zadovoljstva opremljenošću naselja općenito su bili u niskim korelacijama s individualnim karakteristikama stanara – spolom, dobi, stambenim statusom i duljinom stanovanja u naselju. U skladu s početnom pretpostavkom, socijalistička stambena naselja općenito nisu bila lošije ocijenjena od naselja iz postsocijalističkog perioda.
socijalistička i postsocijalistička stambena naselja
zadovoljstvo primarnom i sekundarnom opremljenošću naselja
komparativna analiza Hrvatske i Slovenije
Autorska prava (c) 2024 Anđelina Svirčić Gotovac, Ratko Đokić, Boštjan Kerbler http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Uređenje doma, estetika i identitet: Istraživanje značenja u kulturi stanovanja
Duboko ukorijenjen u osobnom i društvenom identitetu, dom je u posljednja dva desetljeća postao sve dinamičnije područje istraživanja unutar društvenih i humanističkih znanosti. Koncept doma često služi kao platforma za razumijevanje složenih društvenih odnosa između pojedinaca i grupa te otkriva značenja koja proizlaze iz interakcije s materijalnom kulturom. U ovom radu koristimo podatke dobivene metodom intervjua kako bismo saznali koliko naši ispitanici – mlađi sredovječni stručnjaci srednje klase – cijene estetsku dimenziju svog doma i koja joj značenja pridaju. Analiza narativa o estetici, ukusu i procesima povezanim s donošenjem odluka omogućila je uvid u to kako su određeni stavovi povezani s različitim dimenzijama identiteta naših sudionika. Rezultati su pokazali da je kroz oblikovanje vizualnog identiteta prostora moguće artikulirati različite aspekte osobnih i kolektivnih identiteta. Iako dobiveni podaci pokazuju kako ukus i stav prema estetici funkcioniraju kao naslijeđeni kulturni kapital, također otkrivaju kako drugi kulturni utjecaji u složenom postmodernom potrošačkom kontekstu oblikuju stavove i ukuse izvan izravno naslijeđenih vrijednosti.
Autorska prava (c) 2024 Rašeljka Krnić, Sara Ursić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Goran Đurđević i Suzana Marjanić (ed.) Ecofeminism on the Edge: Theory and Practice
Autorska prava (c) 2024 Darija Ivošević http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorska prava (c) 2024 Rade Kalanj http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Adriana Zaharijević: Judith Butler and Politics
Autorska prava (c) 2024 Marija Antić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Rekonstruiranje identifikacija s mjestom podrijetla u postmigrantskim zajednicama – slučaj Donje Šleske, sedamdeset godina nakon migracije
Usred premještanja granica nakon Drugoga svjetskog rata, u Donju Šlesku naselili su se ljudi različitih nacionalnih, etničkih i regionalnih grupa, iako je Poljska u propagandi sve do političke transformacije 1989. godine prikazivana kao monoetnička država. Ovaj članak ispituje današnje tipove identifikacije vezane uz mjesto podrijetla najstarijih stanovnika Donje Šleske: osoba koje su preseljene s područja današnje Bjelorusije i Ukrajine, reemigranata iz Bosne i Francuske, doseljenika iz različitih dijelova središnje Poljske te deportiranih iz Rusije i Kazahstana. Potom se raspravlja o prisutnosti tih identifikacija u suvremenoj javnoj sferi. Rezultati članka temelje se na računalno potpomognutoj kvalitativnoj analizi dubinskih i biografski orijentiranih intervjua. Pokazuju kako je društvena rekonstrukcija identifikacija s mjestom podrijetla postala institucionalizirana i ispituje tretman odabranih nekada poljskih regionalnih ili migracijskih grupa kao zasebnih etničkih grupa u multikulturalnom društvu. Rad pokazuje posebnost doseljenika iz središnje Poljske u odnosu na druge kategorije u smislu definiranja njihovih veza s mjestom odakle dolaze i njihove vidljivosti u javnom prostoru.
Autorska prava (c) 2024 Jacek Kubera http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Midterm Conference of the European Sociological Association Sexuality Research Network: 'Making a Difference: the Hope and Promise of Sexuality Studies'
Prikaz konferencije: Midterm Conference of the European Sociological Association Sexuality Research Network: 'Making a Difference: the Hope and Promise of Sexuality Studies' (Zagreb, 28. i 29. rujna 2023.)
Konferencija Europske sociološke asocijacije
Autorska prava (c) 2024 Marijan Jurić-Kaćunić, Lana Katarina Franović, Anđela Jelača http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Osporavanje reproduktivnih prava žena pravnom mobilizacijom antirodnog pokreta u Republici Hrvatskoj
Unatoč političkim i aktivističkim rezultatima feminističkog pokreta koji su doveli do priznavanja seksualnih i reproduktivnih prava kao ljudskih prava u drugom dijelu 20. stoljeća, danas diljem svijeta svjedočimo derogiranju već stečenih prava žena, kao i uskraćivanju i otežavanju (reproduktivnog) samoodređenja žena i parova. Ovaj rad istražuje na koji se način taktika pravne mobilizacije i unutarinstitucionalno djelovanje, kojim se antirodni pokret u Hrvatskoj služi za promicanje uskraćivanja reproduktivnih prava žena, koriste za osporavanje i ograničavanje prava žena. Naime, znanstvena je literatura utvrdila transnacionalni karakter antirodnog pokreta i identificirala podudarne taktike u mnogobrojnim državama, a jedna od taktika je pravna mobilizacija. Korištenjem kritičke analize diskursa prikazano je na koji način hrvatski antirodni pokret koristi pravnu mobilizaciju tako što unutarinstitucionalno djeluje pokretanjem postupaka za ocjenu suglasnosti propisa s Ustavom, a istovremeno i izvaninstitucionalno poduzima niz aktivnosti, poput okupljanja i prosvjeda, kojima nastoji ograničiti seksualna i reproduktivna prava žena. Rezultati pokazuju da hrvatski antirodni pokret u korpusu analiziranih tekstova djeluje u kontekstu triju temeljnih diskurzivnih okvira: zaštite svjetonazora većine postignutog oblikovanjem scenarija prijetnje, diskreditiranja prava na prekid trudnoće tako što se to pravo prikazuje kao nasljeđe prethodnoga socijalističkog političkog sustava bivše Jugoslavije i prijetnje “rodnom ideologijom”.
Autorska prava (c) 2024 Antonija Petričušić, Danica Delić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Upotreba foto-elicitacije u sociologiji: kontekstualizacija siromaštva i društvene isključenosti
U sociološkim istraživanjima fotografija se najčešće koristi kao dopuna iznetih podataka, a znatno ređe kao tehnika prikupljanja podataka. Fokus ovog rada upravo je na upotrebi fotografije u istraživanju rodnog aspekta siromaštva u ruralnim područjima Srbije. Primenom foto-elicitacije prikupljeni su podaci u terenskom istraživanju tokom 2015. godine u Srbiji, koji podrazumevaju fotografije čije su autorke devojke i žene korisnice usluga socijalne zaštite, njihove beleške o motivima i tumačenju značenja načinjenih fotografija, kao i transkripti intervjua realizovani s fotografkinjama mesec dana nakon fotografisanja. Istraživanje je pokazalo da fotografija kao medijum povezuje emocionalne doživljaje siromaštva akterki istraživanja i činjenične uslove njihovog života u materijalnoj deprivaciji i izolaciji te pruža mogućnost artikulisanja heterogenih značenja siromaštva. Heterogenost značenja siromaštva očitava se kroz specifičnosti društvenih kategorija kojima pripadaju sagovornice u ovom istraživanju, poput recimo osoba sa invaliditetom. Na osnovu nalaza ovog istraživanja, upotreba foto-elicitacije pokazuje se kao posebno značajan metod u sociološkim studijama koje uključuju otkrivanje subjektivnih značenja i iskustava specifičnih skupina stanovništva, kao što su devojke i žene koje žive u siromaštvu u ruralnim područjima Srbije.
Autorska prava (c) 2024 Sanja Bojanić, Jelena Ćeriman, Sara Nikolić http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
“Dosta toga sam prošla… više loših stvari nego dobrih u životu” – ženski putevi u beskućništvo u hrvatskom kontekstu
U radu se detaljno analiziraju životi i iskustva žena koje doživljavaju beskućništvo s posebnim osvrtom na njihove “puteve” u beskućništvo i “prekretnice” koje su do njega dovele. Istraživanje se temelji na kvalitativnim materijalima prikupljenim u sklopu CSRP projekta Exploring Homelessness and Pathways to Social Inclusion: A Comparative Study of Contexts and Challenges in Swiss and Croatian Cities (br. IZHRZO_180631/1), a oslanja se na etnografski terenski rad, promatranje sa sudjelovanjem te polustrukturirane i walkalong intervjue provedene sa ženama u beskućništvu u dvama hrvatskim gradovima. Na holistički način, osim objašnjenja samih sudionica, ovo istraživanje analizira i njihove biografije kako bi se vidjelo na koji su način različiti izazovi proželi njihove živote i u nekom trenutku doveli do beskućništva. U radu se prikazuju tri studije slučaja, kojima se pruža detaljan uvid u složenu kombinaciju okolnosti, iskustava i događaja koji odvode žene u beskućništvo. Pokazuje se heterogenost njihovih “puteva” te kako interakcija individualnih izazova i strukturalnih čimbenika u hrvatskom kontekstu može dovesti do ekstremnih oblika beskućništva. Konačno, ovaj članak pokazuje da napori za rješavanje i sprečavanje beskućništva zahtijevaju mnogo detaljnije i nijansiranije razumijevanje temeljnih problema, potreba, ranjivosti i procesa koji u međusobnom djelovanju kulminiraju u iskustvu beskućništva.
etnografija ženskih puteva u beskućništvo
Autorska prava (c) 2024 Paula Greiner, Lynette Šikić-Mićanović http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Biti medijski pismen u Hrvatskoj: karakteristike i odabrane dimenzije medijske pismenosti kao društvene prakse
U ovom se radu koriste teorije društvene prakse, nove studije pismenosti i kritike medijske pismenosti. Medijska pismenost omogućuje građanima sudjelovanje u društvu putem tradicionalnih i digitalnih medija. Primjenom odabranih dimenzija postojećih instrumenata kao što su News media literacy scale i Internet skills survey te originalno razvijenih čestica, medijsku pismenost promatramo kao društvenu praksu kritičkog mišljenja, proizvodnje sadržaja i dimenzije tehničkih vještina. Tri su dimenzije dalje operacionalizirane u aditivne ljestvice kritičke percepcije tradicionalnih medija (KPTM), kritičke percepcije digitalnih alata (KPDA), društvene uključivosti u medijima (DUM), proizvodnje sadržaja (PS) i vještina pretraživanja internetskih informacija (PII). Rezultati istraživanja provedenog na uzorku odraslih hrvatskih građana (n=1033) reprezentativnih za spol, dob, regiju i obrazovanje pokazuju da je dob glavni prediktor za sve ljestvice. Odnos između ljestvica pokazuje pozitivnu korelaciju između KPTM-a, KPDA-a i DUM-a. U isto vrijeme, KPTM, KPDA i DUM u negativnoj su korelaciji s PII-jem. Oni manje vješti u internetskom pretraživanju manje su kritični prema tradicionalnim medijima i digitalnim alatima i manje su uvjereni da mediji trebaju pokrivati ​​pitanja društvene uključivosti. Također, biti vještiji u proizvodnji sadržaja ne podrazumijeva nikakav drugi odnos, samo onaj koji se odnosi na negativnu povezanost s nedostatkom PII-ja. Ovaj rad pridonosi operacionalizaciji medijske pismenosti za sociološka istraživanja i boljem razumijevanju medijske pismenosti u općoj populaciji u Hrvatskoj.
Autorska prava (c) 2023 Paško Bilić, Marija Brajdić Vuković http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Iskustva odgojitelja i učitelja u prevenciji obrazovnih nejednakosti u hrvatskom ranom i predškolskom te osnovnoškolskom obrazovanju
Obrazovne su nejednakosti sustavne prepreke koje dovode do nejednakog pristupa različitim razinama kvalitetnog obrazovnog sustava te, kao posljedica toga, do različite uspješnosti unutar njega, a uvjetovane su podrijetlom, društvenim uvjetima i brojnim drugim činiteljima koji su izvan osobne odgovornosti pojedinca. Razvijanje politika koje osiguravaju obrazovnu jednakost zahtijeva prepoznavanje činjenice da poteškoće djece proizlaze iz različitih karakteristika samoga obrazovnog sustava uključujući: organizaciju i strukturu sustava, oblike školovanja, okruženje za učenje, načine na koje se podupire napredak djece te načine vrednovanja njihova napretka. Ovaj se rad odnosi na analizu načina na koje odgojno-obrazovni djelatnici pružaju podršku djeci u nepovoljnom položaju, u svrhu prevencije obrazovnih nejednakosti. U sklopu projekta Tematska mreža: ‘Cjeloživotno obrazovanje dostupno svima’ provedeno je istraživanje na reprezentativnom uzorku odgojitelja i učitelja za Republiku Hrvatsku (n = 1,288). Oni su u mrežnom okruženju popunjavali Upitnik o mogućnostima prevencije obrazovne nejednakosti djece rane, predškolske i osnovnoškolske dobi koji je razvijen za potrebe ovog istraživanja. Percipirano iskustvo odgojitelja i učitelja u odgoju i obrazovanju različitih skupina djece u nepovoljnom položaju analizirano je temeljem deskriptivnih pokazatelja, χ² testom i analizom varijanci razlika između odgojitelja te učitelja razredne i predmetne nastave. Rezultati istraživanja upućuju na zaključak da su izvori obrazovne nejednakosti različiti na trima analiziranima razinama obrazovanja. U ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju osobito je primjetan deficit podrške drugih stručnjaka djeci i odgojiteljima. U razrednoj nastavi utvrđena je pretežna usmjerenost na individualne i individualizirane oblike podrške djeci, dok u predmetnoj nastavi dominira oslanjanje na podršku stručnih suradnika.
iskustvo u institucionalnim oblicima podrške djeci
Autorska prava (c) 2024 Dejana Bouillet, Sanja Brajković http://creativecommons.org/licenses/by/4.0